Mészáros György

Személyekről elnevezett 
budapesti utcanevek 
évfordulók tükrében

1999.

Mottó: A történelemmel sok 
mindent lehet csinálni, de 
kiradírozni nem lehet.
Thomas Mann

Kedves Érdeklődő!

Budapestnek jelenleg 7700-nál több elnevezett utcája van. Ebben a kimutatásban néhány száz utca névadóját sorolom fel. Ezeknek a személyeknek 1998 és 2005 között születésük vagy haláluk 25. vagy valahányszor 25 éves évfordulója van. (Sajnos nem tudom mindenkinek a pontos adatait.) Természetesen nem csak a most élő elnevezések, hanem a megszűntek névadóit is felsorolom. Remélem, hogy érdeklődéssel olvassa ezt a munkát, amelyet Mészáros György a Budapesti Városvédő Egyesület Podmaniczky-díjas alapító tagja készített. Az utcák hollétéről és lefutásáról az 1998-ban megjelent Budapest teljes utcanévlexikona című könyvből szerezhetnek tudomást, amelynek adattárát a szerző állította össze. Kérem, hogy véleményét, esetleges adatkiegészítését, és e témakörrel kapcsolatos kérdéseit a Főpolgármesteri Hivatal Informatikai Ügyosztályán keresztül juttassa el hozzám, amelyekre szívesen válaszolok. A felsorolás az évfordulók dátuma szerint készült.

Kellemes szórakozást kívánok.

A táblázat betűrendben sorolja fel az utcák névadóit. 
A második oszlopban a dátum mutatja a megtalálás helyét:

Abonyi Lajos 	1998 04 28	
Aczél 	2000 01 01	
Ady Endre 	2003 11 22	
Ágoston Péter 	1999 03 25	
Ágoston Péter 	2000 09 06	
Ajtony 	2003 01 01	
Allende, Salvador 	1998 09 13	
András herceg :	2003 01 01	
Andrássy Gyula gróf 	1998 03 08	
Apáczai Csere János 	2000 06 10	
Apor Péter 	2001 06 03	
Apor Péter 	2002 09 22	
Apponyi Franciska (Fanny) grófnő	2004 01 01	
Arató Emil 	2003 04 30	
Aschner Lipót 	2002 01 18	
Attila 	2003 01 01	
Auguszta, Mária Lujza bajor hercegnő	2000 01 01	
Aulich Lajos 	1999 10 06	
Bajza József 	2004 01 31	
Bakfark Bálint 	2001 08 15	
Balassi Bálint báró	2004 10 20	
Balázs Béla 	1999 05 17	
Balzac, Honoré de 	1999 05 20	
Balzac, Honoré de	2000 08 20	
Bányai Elemér 	2000 08 21.	
Bányai Júlia 	1999 01 01	
Barabás Miklós	1998 02 12	
Bárczi Géza	2000 09 07	
Bárdos Artúr	1999 08 05	
Baross Gábor 	1998 07 06	
Bársony István 	2003 03 11	
Bársony István 	2005 09 15	
Barta Lajos 	2003 10 20	
Bartha János 	1999 02 02	
Bartha János 	2002 08 21	
Bartók Lajos 	2001 05 24	
Bartók Lajos 	2002 12 31	
Batthyány Lajos gróf  	1999 10 06	
BatthyányIlona grófnő	2004 03 21	
Bebó Károly 	2004 04 00	
Békés Imre 	2002 07 14	
Bél Mátyás 	1999 08 29	
Béla III.	1998 01 01	
Beleznay János gróf	2004 01 01	
Beloiannisz, Nikosz	2002 01 01	
Bem József, 	2000 12 10	
Benedek Elek 	2004 08 17	
Benedikt Ottó 	2000 09 25	
BeniczkyFerenc 	2005 01 01	
Benkő István 	2004 01 01	
Beöthy 	2004 12 07	
Bercsényi Miklós gróf	2000 11 06	
Berda József 	2002 02 01	
Bertalan Lajos 	2002 07 30	
Berzsenyi Dániel 	2001 05 07	
Bethlen Gábor 	2004 11 15	
Bethlen Gábor 	2005 01 01	
Bihari János 	2002 04 26	
Bihari Mór 	2001 02 23	
Birly Ede Flórián	2004 09 25	
Blaha Lujza 	2000 09 08	
Blaha Lujza 	2000 09 18	
Bodor Péter 	1999 08 17	
Bogár Ignác 	2001 05 27	
Bolgár Elek 	2005 06 26	
Bolyai Farkas 	2000 02 09	
Bolyai János 	2002 12 05	
Bóné András	2005 01 01	
Boráros János Antal	2000 04 24	
Böszörményi László	1999 11 19	
Brassai Sámuel 	2000 02 13	
Buday László 	1998 10 27	
Buday László 	2000 03 07	
Bulcsú 	2005 01 01	
Bulyovszky Gyula	2002 04 10	
Cathry [kátri] Szaléz Franz	2001 01 01	
Conrad, Franz von Hötzendorf	2000 01 01	
Conrad, Fra¤nz von Hötzendorf	2003 01 01	
Corvin János	2004 10 12	
Czabán Samu 	2003 02 17	
Czetz János 	2004 09 06	
Czimra Gyula 	2001 01 01	
Cziráki (Cziráky) Antal	2005 02 22	
Czobor Béla	2002 05 09	
Czobor Béla	2004 01 23	
Czuczor Gergely 	2000 12 17	
Csanádi György 	1999 04 24	
Csanádi György 	2005 07 28	
Csányi László	1999 10 10	
Csapó Vilmos 	1998 12 04	
Csapó Vilmos	2004 09 03	
Csemegi Károly 	1999 03 18	
Csemegi Károly	2000 05 03	
Cserba Elemér 	2001 01 01	
Csermák Antal 	1999 01 01	
Csernus Menyhért	1999 10 24	
Csík István 	2002 01 01	
Csokonai Vitéz Mihály 	1998 11 17	
Csokonai Vitéz Mihály	2005 01 28	
Csonka János 	2002 01 22	
Csontváry Kosztka Tivadar 	2003 07 05	
Dallos Ida 	2005 01 01	
Damjanich János 	1999 10 06	
Damjanich János 	2004 12 08	
Dankó Pista 	2003 03 29	
Darányi Ignác 	2002 04 27	
Darányi Ignác 	2002 06 11	
Daruváry Alajos	2001 10 21	
Dávid Ferenc 	2004 11 15	
Deák Ferenc 	2001 10 17	
Deák Ferenc 	2003 01 28	
Déri Miksa 	2004 10 26	
Dessewffy Arisztid 	1999 10 06	
Dessewffy Arisztid	2002 07 01	
Dessewffy Aurél gróf	2003 03 28	
Dévai Bíró Mátyás 	2000 01 01	
Dienes László 	2003 04 05	
Dinda Béla	2003 01 01	
Ditrói Mór 	2001 10 05	
Dobozi Mihály 	2001 09 01	
Dohnányi Ernő 	2002 07 27	
Donát János Dániel	2005 05 11	
Donszky Árpád 	2004 01 01	
Dorottya 	2005 03 30	
Drágfy 	2001 10 26	
Drugeth	2002 01 01	
Dvoák 	2004 01 01	
Edvi Illés Aladár	2002 04 24	
Egán Ede 	2001 07 13	
Egressy 	2001 07 17	
Egry József 	2001 06 19	
Ehmann Viktor 	2003 01 01	
Endre 	2001 01 01	
Endrődi Sándor 	2000 01 18	
Eötvös Loránd báró 	1998 03 06	
Erdélyi Lóránt  : 	2003 01 01	
Erdélyi Lóránt  : 	2005 01 01	
Erzsébet	1998 09 10	
Esterházy 	2001 01 01	
Etele 	2003 01 01	
Fackh Károly 	1998 01 01	
Falk Miksa 	2003 10 07	
Faludi Ferenc 	2004 03 25	
Farkas Antal 	2000 09 13	
FarkasIgnác 	2004 01 01	
Fazekas Ágoston	2002 12 12	
Fejér György 	2001 06 02	
Fejér Lipót 	2005 02 09	
Fekete István 	2000 01 25	
Felsőbüki Nagy Pál 	2002 09 07	
Fényes Elek 	2001 07 23	
Ferdinánd 	2000 06 29	
Ferenczi Sándor 	1998 01 01	
Festetics György 	2000 01 01	
Flesch Ármin 	2003 03 23	
Fodor József	2001 03 20	
Forgách 	2002 01 19	
Földváry 	2004 05 06	
Förster Aurél	2002 03 03	
Frankovics Mihály 	2001 01 01	
Fráter György 	2001 12 17	
Fráter Loránd	2005 03 13	
Friss István 	2003 01 01	
Fürst Sándor 	2003 11 27	
Gaál 	2005 11 06	
Gábor Andor 	2003 01 21	
Gábor Áron 	1999 07 02	
Gács László 	2003 10 15	
Gál Benő 	2004 09 15	
Galeotto, Marzio	2002 01 01	
Galvani, Luigi 	1998 12 05	
Garami Ernő 	2001 12 13	
Garay János	2002 09 05	
Gergely Győző 	2002 02 20	
Gerlóczy Károly	2000 08 25	
Germanus Gyula 	2004 11 07	
Geyer Flórián 	2000 01 01	
Gidófalvy Lajos 	2001 01 01	
Gombocz Zoltán 	2002 06 18	
Gombos Ferenc	2001 12 29	
Gombosi György	2004 05 10	
Gőgös Ignác 	2004 07 30	
Greguss Ágost	2000 04 27	
Guckler Károly	1998 01 01	
Gvadányi József gróf	2000 10 16	
Gvadányi József gróf	2001 12 21	
Gyöngyösi István	2004 07 24	
Gyulai Pál 	2001 01 25	
Hadrianus, Publius Aelius	2001 01 24	
HajnóczyJózsef  	2000 05 03	
Hajós Alfréd  : 	2003 02 01	
Hajós Alfréd  : 	2005 11 12	
Halász Gábor  : 	2001 07 04	
Hám Kálmán 	2002 01 01	
Hankóczy Jenő	2004 02 24	
Harrer Pál 	2004 10 18.	
Harsányi Kálmán 	2001 12 11	
Harsányi Kálmán 	2004 05 31	
Hatvani Lajos báró	2005 10 28	
Hauszmann Alajos 	2001 07 31	
Havas Ignác 	2002 01 01	
Havas Jóusef	2003 02 10	
Hébelt Ede 	2004 02 16	
Hedvig királyné	1999 06 15	
Hegedűs Sándor 	2000 08 21	
Hegedűs Sándor 	2003 02 24	
Heltai Gáspár 	2000 01 01	
Herczeg Ferenc  	2004 02 24	
Herein Károly	2001 01 01	
Herzl Tivadar 	2004 01 01	
Hevesi Sándor 	1998 05 13	
Hirossik János 	2000 02 03	
Hitel Márton 	2001 01 01	
Hoffmann Ottó 	2002 05 02	
Hollán Ernő 	1999 01 03	
Honti Lajos 	2000 02 25	
Horánszky Nándor	2002 04 19	
Horn Ede 	2000 09 25	
Horthy István 	2004 12 09	
Horvát Boldizsár 	1998 10 28	
Horváth Mihály 	2004 08 19	
Hullay Jenő 	2001 01 02	
Humhál László 	2005 09 17	
Ignotus	1999 08 03	
Imre 	2004 11 30	
Izsó Miklós	2000 05 29	
Jagelló 	2001 08 29	
Jáhn Ferenc 	2002 02 07	
Jamriska Sámuel 	2004 01 01	
Janda Vilmos 	2003 00 01	
Jászai Mari 	2000 02 24	
Jászai Mari 	2001 10 05	
Jedlik Ányos 	2000 01 11	
Jendrassik György 	1998 05 13	
Jendrassik György 	2003 02 08	
Jerney János	2000 05 12	
Jeszenák János báró 	2000 01 22	
Jeszenák János, báró 	1999 10 10	
Jókai Mór 	2000 02 18	
Jókai Mór 	2004 05 05	
Joliot-Curie, Frederic 	2000 01 01	
József Attila 	2005 04 11	
József, Anton Johannes nádor 	2001 03 09	
Kacsóh Pongrác 	1998 12 15	
Káldy Gyula 	2001 03 06	
Kálmán Imre 	2003 10 30	
Kamermayer Károly	2004 05 14	
Károlyi Mihály gróf	2000 03 19	
Károlyi Mihály gróf	2005 03 04	
KárolyIréneusz József 	2004 03 06	
Kazinczy Lajos 	1999 10 25	
Keglevich Gábor gróf	2001 03 04	
Kemény Gusztáv 	2004 01 01	
Kemény Zsigmond 	2000 12 22	
Kémery Nagy Imre	2003 03 27	
Kempelen Farkas 	2004 03 26	
Kende Kanuth 	2003 09 15	
Kerekes Sámuel	2000 08 27	
Kerékgyártó Árpád Lajos	2002 12 13	
Kerényi Frigyes 	2002 03 01	
Keszőce Endre 	2000 09 22	
Keszőce Endre 	2003 07 18	
Kiss Ernő 	1999 10 06	
Klauzál Gábor 	2004 09 18	
Klebelsberg Kunó gróf	2000 11 13	
Knézich Károly	1999 10 06	
Knopp Imre 	2005 01 01	
Kolosy György	2000 01 23	
Kolosy György	2001 01 01	
Koppány	1998 01 01	
Kós Károly 	2002 01 01	
Kossuth Lajos	2002 09 19	
Koszta József 	1999 07 29	
Kozma Sándor  	2000 09 02	
Kövér Lajos 	2000 03 11	
Kövess Hermann báró	2004 04 30	
Krepuska Géza 	1999 10 15	
Kresz Géza 	2001 04 10	
Kriza János 	2000 03 26	
Kruspér István 	2005 07 02	
Kruzslák Béla 	2000 06 20	
Kurszán 	2004 01 01	
Kvassay Jenő 	2000 07 05	
Laczkovich János	2000 01 13	
Lahner György 	1999 10 06	
Laky Adolf 	2004 06 14	
Landler Jenő 	2000 11 23	
Landler Jenő	2003 02 25	
Láng Kálmán 	2004 01 01	
László Jenő 	2003 03 05	
Latabár Kálmán 	2002 11 24	
Laufenauer Károly	2001 04 27	
Lázár Vilmos 	1999 10 06	
Légrády Károly 	2003 11 27	
Lehel 	2005 01 01	
Leiningen Károly gróf 	1999 10 06	
Lékai János 	2000 07 17	
Lendvay 	2000 07 12	
Lenkei János 	2000 02 19	
Leonardo da Vinci 	2002 01 01	
Lévay József  	2000 11 18	
Liezen-Mayer Sándor 	1998 02 19	
Lipót	2005 05 05	
Lippay György 	2000 01 01	
Lipthay Béla báró 	1999 01 01	
Lipthay Béla báró	2002 01 01	
Lóczy Lajos 	1999 11 10	
Lorántffy Zsuzsanna 	2000 01 01	
Lotz Károly 	2004 10 13	
LőwySándor 	2004 10 27	
Lumumba, Patrice	2000 01 01	
Madách Imre 	1998 01 21	
Maderspach Károlyné 	2004 04 02	
Mády Lajos 	1998 01 01	
Madzsar József  	2001 03 12	
Magyari István 	2005 01 01	
Majláth 	2005 01 05	
Makó Pál 	1998 07 09	
Mányoki Ádám 	1998 01 01	
Mária királyné  	2005 09 17	
Mária Krisztina 	1998 01 01	
Máriássy János báró	2005 01 24	
Márkus Emília 	1999 12 24	
MartinovicsIgnác 	2005 07 22	
Mátray Gábor	2005 07 17	
Mautner Sándor 	2000 01 01	
Mednyánszky László	2002 04 23	
Melczer János	2002 01 01	
Mészáros József 	2002 01 01	
Mező Imre 	2005 12 13	
Micsurin, Ivan Vlagyimirovics	2005 01 01	
Mihálkovics Géza 	1999 07 05	
Mikó Imre gróf	2001 09 16	
Mikó Imre gróf	2005 09 04	
Mikó Sándor 	2003 01 01	
Mikoviny Sámuel 	2000 03 26	
Molnár István 	2000 02 07	
Molnár László 	2000 01 01	
Montgomery of Alamein 	2001 01 01	
Móra Ferenc 	2004 07 19	
Móricz Zsigmond 	2004 06 29	
Mosolygó Antal 	2002 03 07	
Munkácsy Mihály 	2000 05 01	
Nádasdy Ferenc gróf	2005 01 01	
NádasdyKálmán 	2004 11 25	
Nagy Balogh János 	1999 08 02	
Nagy Jenő 	1998 12 31	
Nagy Lajos	2004 10 28	
Nagy Lajos király 	2001 03 05	
NagyIgnác 	2004 03 19	
Nagysándor József 	1999 10 06	
Nagysándor József  	2004 10 17	
Németh József  	2004 03 06	
Németh László 	2000 03 03	
Németh László 	2001 04 18	
Niedermayer Ferenc	2000 01 01	
Noszlopy Gáspár 	2003 03 03	
Odry Árpád 	2001 09 25	
Orczy 	2004 12 14	
Orczy László báró	2000 04 14	
Orlay Petrich Soma	2000 06 06	
Ormay Norbert  báró	1999 08 23	
Ortutay Gyula 	2003 03 22.	
Osvát Ernő	2002 04 07	
Osztapenko, Ilja Afanaszjev	2004 01 01	
Paál László 	2004 03 04	
Pablo Neruda 	2004 07 12	
Pais Dezső 	1998 04 06	
Pápay István 	2002 01 01	
Pauler 	2003 07 06	
Pentelei Molnár János 	1999 11 10	
Pentelei Molnár János	2003 05 08	
Pentz Károly 	2002 01 01	
Perczel Mór 	1999 05 23	
Perényi 	2002 01 01	
Perényi Zsigmond báró 	1999 10 24	
Pethényi Salamon János 	1999 07 30	
Pethényi Salamon János	2005 10 05	
Pilwax Károly 	1999 01 01	
Podmaniczky Frigyes báró 	1999 06 21	
Pollack Mihály 	1998 08 30	
Pollack Mihály 	2005 01 05	
Pongrácz László 	1999 12 15	
Pór Bertalan 	2005 04 04	
Poscher János 	2000 01 01 	
Póth Irén 	2000 01 01	
Pöltenberg Ernő	1999 10 06	
Prodám Guidó 	1998 07 04	
Puskin, Alekszandr Szergejevics 	1999 06 07	
Radvánszky Albert báró	2005 11 11	
Rákóczi Ferenc  	2001 03 27	
Rákosi Jenő 	2004 02 08	
Ranolder Nepomuki János	2000 09 12	
Ráth György 	2003 05 06	
Ráth György 	2003 07 07	
Reitter Ferenc 	1999 12 09	
Reményi Ede 	1998 05 15	
Reményi Ede 	2003 01 17	
Répássy Mihály	2000 01 01	
Révay Miklós 	1999 02 24	
Ribáry Ferenc 	2002 10 06	
Ribáry Ferenc 	2005 05 17	
Ribényi Antal	2002 01 01	
Ries István 	2000 09 15	
Riesz Frigyes  	2005 01 22	
Rippl-Rónai József 	2002 09 25	
Romanelli, Guido	2001 01 01	
Rózsa Richárd 	2004 11 25	
Rózsavölgyi Márk 	1998 01 23	
Rökk Szilárd	1999 08 21	
Röntgen, Wilhelm Konrad 	1998 01 01	
Rudas László 	2000 04 29	
Rudawszky Ferenc 	1999 01 01	
Rudawszky Ferenc 	2003 01 01	
Salamon Ferenc	2000 08 29	
San Marco hercegné	2000 01 01	
Sándor Móric gróf	2003 02 23	
Sándor Móric gróf	2005 05 23	
Sarolta	2002 01 01	
Schönherz Zoltán 	2005 07 25	
Schönmann László 	2000 03 06	
Schuster János Konstantin	2002 05 07	
Schweidel József 	1999 10 06	
Segner János András	2002 10 05	
Segner János András	2004 10 09	
Seidl Antal 	1998 01 01	
Seidl Antal 	2000 01 01	
Semsey Andor 	1998 08 14	
Simándi István 	2000 01 01	
Simonyi József báró	2002 02 18	
Simonyi Zsigmond 	2003 01 01	
Sobieski János	1999 06 02	
Sólyom László 	2000 08 19	
Soó Rezső 	2000 02 10	
Soó Rezső 	2003 08 01	
Sós Ármin 	1998 01 23	
Stáhly Ignác 	1999 04 28	
Steindl Imre 	2002 08 31	
Stróbl Alajos 	2001 12 13	
Stromfeld Aurél	2002 10 10	
Stromfeld Aurél	2003 09 19	
Szabó Ervin 	2002 08 22	
Szabó Lőrinc 	2000 03 31	
Szabolcsi Bence 	1999 08 01	
Szacsvay Imre 	1999 10 24	
Szalárdi Mór 	2001 01 01	
Szalmás Piroska,	1998 08 07	
Szalvai Mihály	2005 11 21	
Szánthó Géza 	2000 01 01	
Szántó Béla  	2001 06 01	
Szántó Kovács János 	2002 04 24	
Szapáry Gyula gróf 	2005 01 20	
Szász Károly 	2004 06 15	
Szász Károly 	2005 10 15	
Szebeny Antal 	2003 01 01	
Szegedi Róza 	2000 01 01	
Székács Ferenc	2001 12 07	
SzékelyMihály 	2001 05 08	
Szenczi Molnár Albert 	1999 08 30	
Szende Pál 	2004 02 07	
Szent Flórián 	2004 05 04	
Szentimrey Kálmán 	2005 01 01	
Szentpétery Zsigmond 	1998 08 31	
Szerb Antal 	2001 05 01	
Szerdahelyi József	2001 02 18	
Szerdahelyi József	2004 03 09	
Szerelmey Miklós 	2000 08 05	
Szerelmey Miklós 	2003 01 01	
Szervét Mihály 	2003 01 01	
Szigeti József	1998 02 20	
Szigeti Kálmán 	1999 01 01	
Szilágyi Dezső 	2001 08 31	
Szlávy József	2000 07 08	
Szondi György 	2002 07 09	
Szőcs Áron 	2004 01 01	
Szőcs Bertalan 	2000 01 01	
Sztálin, Joszif Visszárionovics 	2003 03 05	
Szurday Róbert 	2002 03 07	
Szűcs István 	2003 01 01	
Táncsics Mihály 	1999 04 20	
Tartsay Vilmos 	2001 07 22	
Telegdi János 	2001 01 01	
Teleki Pál 	2004 11 01	
Teszársz Károly 	2005 10 22	
Tisza Kálmán 	2002 03 23	
Tisza Kálmán 	2005 12 16	
Tito, Joszif Broz 	2005 01 01	
Toldy Ferenc 	2000 12 10	
Toldy Ferenc 	2005 08 10	
Tolnai Lajos	2002 03 19	
Tolnay Károly 	2004 01 01	
Tomori Pál	2000 01 01	
Tomori Pál	2001 08 29	
Torma Károly	2004 12 10	
Tormay Cecil 	2001 10 08	
Tótfalusi Kis Miklós 	2000 01 01 	
Tótfalusi Kis Miklós 	2002 03 20	
Tóth Aladár 	1998 02 04	
Tóth István 	1998 01 01	
Török Bálint 	2001 01 01	
Török Flóris 	2000 01 01	
Török Flóris 	2003 01 01	
Török Ignác 	1999 10 06	
Türr István 	2000 08 11	
Ugró Gyula 	1999 09 04	
Váci Mihály 	1999 12 25	
Vadas Márton 	2000 02 04	
Vahot Imre 	2004 02 11	
Vajda János	2002 05 08	
Vajkay László	2000 02 20	
Vándor Sándor 	2001 07 28	
Vántus Károly  	2002 01 01	
Vántus Károly  	2004 02 20	
Varga Jenő 	2004 09 06	
Varga József 	2002 01 01	
Varga Katalin 	2002 01 01	
Vargha Gyula 	2002 09 04	
Vargha Gyula	2004 05 02	
Varjú Kálmán 	1999 10 28	
Vas Gereben 	1998 03 07	
Vass József 	2000 04 25	
Vass József 	2002 09 08	
Vasvári Pál	1999 07 05	
Vasvári Pál 	2001 07 14	
Vay Ádám 	2001 01 01	
Vazul  	2001 01 01	
Vázsonyi Vilmos 	2001 05 02	
Vécsey Károly gróf 	1999 10 06	
Victor Hugo 	2002 02 26	
Vigyázó Ferenc gróf  	1999 04 05	
Vigyázó Ferenc gróf	2003 07 30	
Vilma királynő 	2005 01 01	
Virág Benedek 	2004 01 01	
Virág Benedek 	2005 01 30	
Visi Imre 	2002 12 26	
Vitkovics Mihály 	2003 07 25	
Vitkovics Mihály 	2004 09 29	
Vörösmarty Mihály 	2000 12 01	
Vörösmarty Mihály 	2005 11 19	
WágnerManó 	2004 01 01	
Washington, George 	1999 12 14	
Wesselényi 	2000 12 11	
Wlassics Gyula báró	2002 03 17	
Xantus János 	2000 10 05	
Zámbelli  Lajos 	2001 02 01	
Závodszky Zoltán 	2001 09 08	
Zemplén Győző 	2004 10 17	
Zeyk Domokos 	1999 07 31	
Zichy Géza gróf 	1999 07 13	
Zielinski Szilárd 	1999 04 24	
Zirzen Janka 	1999 05 23	
Zöld Sándor 	2001 04 20	
Zrínyi Ilona grófnő	2003 02 18	
Zsirai Miklós 	2005 09 09	
Zsivora György 	2004 08 25	
Zsófia 	2005 01 27	

1998-ban:

1998 01 01 	Béla III. (1148-1196): király 1172 és 1196 között. Bizáncban nevelkedett. 1180-1182 között megszállta Dalmáciát és 1190-ben elismertette hatalmát a meghódított városokkal. Itthoni politikáját nagy birtok adományokkal alapozta meg, kialakítva így a hozzá hű réteget. Létrehozta az állandó kancelláriát, bevezette a hivatali írásbeliséget. 1192-ben szentté avattatta I. László királyt. A Mátyás-templomban van eltemetve. Születésének 850. évfordulója.	
1998 01 01 	Fackh Károly (18?-1898. ?): jogász, miniszteri tanácsos. Rákosliget megalapítása fűződik a nevéhez. A község kialakulását nem érte meg. Halálának 100. évfordulója.	
1998 01 01 	Ferenczi Sándor (1873. ?-1933.): idegorvos, egyetemi tanár. A század elején kezdett foglalkozni az akkor még újszerű freudizmus kérdéseivel. 1913-ban megalapította a Magyar Pszihoanalitika Egyesületet, később ennek rendelőintézetét. Születésének 125. évfordulója.	
1998 01 01 	Guckler Károly (1858-1923. ?): erdész, a fővárosi erdészeti hivatal vezetője. A róla elnevezett sétautat ő építtette. A budai hegyek erdősítésében nagy szerepe volt. Halálának 75. évfordulója.	
1998 01 01 	Koppány (Kupa) (? -998): Tar Zerind fia, 998-ban, Géza halála után a pogány levirátus nevében magának követelte a trónt, s a fejedelem özvegyét. István a Veszprém melletti csatában legyőzte, és felnégyeltette. Halálának 1000. évfordulója.	
1998 01 01 	Mády Lajos (1848?-1918): református esperes, iskolaigazgató. 1873-ban nevezték ki községi iskolai tanítónak Újpesten. Sokat tett a község közművelődéséért: elemi, polgári és ipariskolákat szervezett, egyik alapítója volt az újpesti főgimnáziumnak (Könyves Kálmán Gimnázium). Születésének 150. évfordulója.	
1998 01 01 	Mányoki Ádám (1673.? -1757): festő, II. Rákóczi Ferenc udvari festője. Születésének 250. évfordulója.	
1998 01 01 	Mária Krisztina (1742-1798. ?): főhercegnő, Mária Terézia leánya, Albert magyarországi helytartó felesége. Halálának 200. évfordulója.	
1998 01 01 	Röntgen, Wilhelm Konrad (1845-1923.): a röntgensugarak felfedezője. Születésének 175. évfordulója.	
1998 01 01 	Seidl Antal (1850-1898. ?): karmester. Helyi lokálpatrióta. Halálának 100. évfordulója.	
1998 01 01 	Tóth István (1823. ?-1908): 1860-tól Palota bírája volt 43 éven keresztül. Palotai jobbágy-családból származott. A szabadságharcot mint önkéntes, honvédként harcolta végig. Születésének 175. évfordulója.	
1998 01 21 	Madách Imre (1823. január 21.-1864): költő, drámaíró, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 175. évfordulója.	
1998 01 23 	Rózsavölgyi Márk (1787 vagy 1789-1848. január 23.): zeneszerző, hegedűművész. Halálának 150. évfordulója.	
1998 01 23 	Sós Ármin (1873. január 23.-1944): közlekedési szakember. A Budapesti Közúti Vaspálya Társaság ügyvezető igazgatója, a Budapesti Helyi Érdekű Vasutak és társvállalataik vezérigazgatója. A nagy-budapesti közlekedési hálózat egyik megtervezője és villamosításának szorgalmazója. Alapító tagja volt a Ráckevei HÉV-nek. 1944-ben a németek letartóztatták és vallatás közben szívrohamban meghalt. Születésének 125. évfordulója.	
1998 02 04 	Tóth Aladár (1898. február 4.-1968): zenetudós, zeneesztéta, a Magyar Állami Operaház igazgatója, kétszeres Baumgarten-díjas, Kossuth-díjas. Születésének 100. évfordulója.	
1998 02 12 	Barabás Miklós (1810-1898. február 12.) festőművész, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Halálának 100. évfordulója.	
1998 02 19 	Liezen-Mayer Sándor (1839-1898. február 19.): festőművész. Halálának 100. évfordulója. 	
1998 02 20 	Szigeti József (1892-1973. február 20.): hegedűművész. Halálának 25. évfordulója.	
1998 03 06 	Eötvös Loránd báró (1848. március 6.-1919): fizikus, egyetemi tanár, vallás- és közoktatásügyi miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. A gravitációs tér térbeli változásának megmérésére szerkesztette világhírű ingáját. Ezzel első méréseit a Balaton jegén végezte el. Később Pestszentlőrincen vásárolt magának nyaralót és annak kertjében (Ez az a terület.) folytatta kísérleteit. Az általa szerkesztett inga továbbfejlesztve ma is használatos. Születésének 150 évfordulója.	
1998 03 07 	Vas Gereben eredetileg Radákovics József (1823. április 7.-1868): népszerű regényíró. A szabadságharc alatt Arany János mellett szerkesztette a “Nép barátja” című lapot, majd sorra jelentette meg jóízű magyarsággal megírt regényeit. Születésének 175. évfordulója.	
1998 03 08 	Andrássy Gyula gróf (1823-1890): politikus, honvédelmi miniszter, miniszterelnök, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, igazgatósági tagja. 1847-ben országgyűlési képviselő, a szabadságharc idején Zemplén vármegye főispánja, majd nemzetőreinek parancsnoka. 1849 tavaszán Görgey Artúr segédtisztje volt, majd Törökországban folytatott diplomáciai tevékenységet. 1851-ben távollétében halálra ítélték és “in effigie” (jelképesen) felakasztották. 1858-ban amnesztiával hazatért és országgyűlési képviselő lett. Részt vett a kiegyezés előkészítésében, majd mint miniszterelnök Simor János hercegprímással együtt helyezte a koronát I. Ferenc József fejére az 1867. június 8-i koronázáskor. Nevéhez fűződik a dualista állam kiépítése és megszilárdítása. 1871-ben a Monarchia külügyminisztere lett. Németbarát külpolitikát folytatott. Hercegovina megszállása után az uralkodó felmentette a miniszterelnöki tevékenység alól. Visszavonult a politikai élettől. A Fővárosi Közmunkák Tanácsa első elnöke (1871-1890). A kezdeményezésére létrejött Sugár utat érdemei elismeréseként még életében róla nevezték el. Pest szabad királyi városa 1871. november 13-án “a főváros felvirágoztatása körül szerzett érdemekért” díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 175. évfordulója.	
1998 04 06 	Pais Dezső (1886-1973. április 6.): nyelvész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas. Halálának 25. évfordulója.	
1998 04 28 	Abonyi Lajos (1833-1898. április. 28.): író. Családi neve Márton Ferenc. A szabadságharc alatt nemzetőr, 1861-ben Pest vármegye aljegyzője. Születésének 100. évfordulója.	
1998 05 13 	Hevesi Sándor (1873. május 13.-1939): rendező, dramaturg, író. A Nemzeti Színház rendezője, főrendezője, igazgatója (1923-1931), majd élete végéig a Magyar Színház rendezője. Születésének 125. évfordulója.	
1998 05 13 	Jendrassik György (1898. május 13.-1953): gépészmérnök, feltaláló, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. A Ganz-gyárban alkotta meg legjelentősebb találmányát, a gyorsjáratú, négyütemű, sűrítő nélküli kis Diesel-motort, amelyek Ganz-Jendrassik-motor néven a világ minden tájára eljutottak az ezzel a motorral hajtott vonatokban. 1937-ben kis gázturbinát fejlesztett ki, amely kiindulása volt későbbi, a gázturbina fejlesztésére vonatkozó találmányainak. Születésének 100. évfordulója.	
1998 05 15 	Reményi Ede (1828-1898. május 15.): hegedűművész, zeneszerző. Halálának 100. évfordulója.	
1998 07 04 	Prodám Guidó (1882-1948. július 4.): a magyar repülés hőskorának pilótája és gépszerkesztője. Halálának 50. évfordulója.	
1998 07 06 	Baross Gábor (1848-1892): jogász. Vármegyei tisztviselő, országgyűlési képviselő, közlekedésügyi államtitkár, miniszter. Nevéhez fűződik a magyarországi vasutak államosítása; az utasforgalom fellendítése az úgynevezett “zóna-tarifa” bevezetésével; a hálózat nagy arányú fejlesztése; Széchenyi után a Vaskapu végleges szabályozása; a posta és az iparoktatás reformja. Budapest főváros 1891. február 18-án “a közlekedés terén eszközölt alkotása és reformműve, továbbá a hazai ipar és kereskedelem előmozdítása körül kifejtett tevékenységéért” díszpolgári címmel tüntette ki. 72.Születésének 150. évfordulója.	
1998 07 09 	Makó Pál (1723. július 9.-1793.): római katolikus pap, matematikus, fizikus, egyetemi tanár. Halálának 275. évfordulója.	
1998 08 07 	Szalmás Piroska, Fischer Antalné (1898. augusztus 7.-1941): kórusvezető, zenepedagógus. Születésének 100. évfordulója.	
1998 08 14 	Semsey Andor (1833-1923. augusztus 14.): természettudós, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti, igazgató tagja. Bőkezű mecénása a főváros különböző kulturális intézményeinek. Halálának 75. évfordulója.	
1998 08 30 	Pollack Mihály (1773. augusztus 30.-1855): építész, klasszicista építészetünk kimagasló mestere. Legnagyobb szabású alkotása a Nemzeti Múzeum épülete. Az 1838. évi nagy árvíz előtti Pest arculatát döntően az ő munkái alakították ki. Születésének 175. évfordulója.	
1998 08 31 	Szentpétery Zsigmond (1798. augusztus 31.-1858): a Nemzeti Színház egyik alapító tagja, korának kedvelt vígjátéki és jellemszínművésze. Születésének 200. évfordulója.	
1998 09 10 	Erzsébet (Elisabeth), Amalie, Eugenia Wittelsbach) (1837-1898. szeptember 10.): bajor főhercegnő, osztrák császárné, magyar királyné, I. Ferenc József osztrák császár és magyar király felesége. A rendkívül népszerű királynét “Sissy” névvel illették a monarchiában. Merénylet áldozata lett. Halálának 100. évfordulója.	
1998 09 13 	Allende, Salvador (1908-1973. szeptember 13.): chilei köztársasági elnök. Orvos, egészségügyi miniszter, a Szocialista Párt főtitkára. 1965-ben a szenátus elnöke. 1970-ben a Népi Akciófront elnevezésű baloldali pártszövetség elnöke, és ennek jelöltjeként megnyerte az elnökválasztást. 1973. szeptember 13-án puccsal megdöntötték hatalmát. A köztársasági elnöki palotát ostromlók ellen fegyverrel harcolt és életét vesztette. Halálának 25. évfordulója.	
1998 10 27 	Buday László (1873. október 27.-1925): szociológiai író, statisztikus, egyetemi tanár, a Központi Statisztikai Hivatal igazgatója. Ő alapította meg a Magyar Statisztikai Társaságot. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 125. évfordulója.	
1998 10 28	Horvát Boldizsár (1822-1898. október 28.): jogtudós, politikus, igazságügyminiszter, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. 1848-1849-ben országgyűlési képviselő. Halálának 100. évfordulója.	
1998 11 17	Csokonai Vitéz Mihály (1773. november 17.-1805): korának legnagyobb magyar költője. Születésének 225. évfordulója.	
1998 12 04	Csapó Vilmos (1798. december 4.-1879): 1848-ban honvéd őrnagy, az ozorai győzelem egyik szervezője. 1848. november 3-tól ezredes. Születésének 200. évfordulója.	
1998 12 05	Galvani, Luigi (1737-1798. december 5.): orvos, természettudós. Halálának 200. évfordulója.	
1998 12 15	Kacsóh Pongrác (1873. december 15.-1923.): Katonatiszt, zeneszerző. Fő műve, a Petőfi Sándor műve alapján írt János vitéz című daljáték. Születésének 125. évfordulója.	
1998 12 31	Nagy Jenő (1898-1944): vezérkari ezredes. 1944-ben a Bajcsy-Zsilinszky Endre vezette Magyar Nemzeti Felkelés Felszabadító Bizottságában a katonai felkelés vezérkari főnöke lett. Árulás folytán a nyilasok kezébe került és Kiss Jánossal altábornaggyal valamint Tartsay Vilmos századossal együtt kivégezték. 1945-ben postumus vezérezredessé léptették elő. Születésének 100. évfordulója.	

1999-ben: 

1999 01 01	Bányai Júlia (1824.?-1883): a szabadságharc katonája. Férje, Sárossy Gyula nevét használva jelentkezett a honvédségnél. Kolozsvárnál csapatával fedezte a seregek visszavonulását. Főhadnagyi, majd századosi rendfokozatot kapott. A szabadságharc bukása után Törökországba emigrált. 1850-ben a Mack Károly-féle összeesküvés résztvevőjeként visszatért Erdélybe, de innen újra Törökországba szökött. Kairóban halt meg. Halálának 175. évfordulója.	
1999 01 01	Csermák Antal (1774. ?-1822. október 25.): zeneszerző és hegedűművész. 1795-ben a Kelemen-féle első magyar színtársulat hangversenymestere. Bihari és Lavotta mellett a verbunkos zene terjesztője és virtuóz előadója volt. Születésének 225. évfordulója.	
1999 01 01	Lipthay Béla báró (1827-1899.?): jogász. A szabadságharcban tisztként harcolt. Világosnál századosként Nagysándor József tábornok parancsőrtisztje. 1860 után országgyűlési képviselő, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja, a Fővárosi Közmunkák Tanácsának alapító tagja (1870-1899). Halálának 100. évfordulója.	
1999 01 01	Pilwax Károly (Pillwax) (? -1849): kávéház tulajdonos a mai Petőfi Sándor utcában. Itt tartották gyűléseiket 1848-ban azok a fiatalok, akik a forradalom vezetői lettek. Halálának 150. évfordulója.	
1999 01 01	Rudawszky Ferenc (1878-1924. ?): utókalkulátor. A Ganz Vagon- és Gépgyári Munkások és Alkalmazottak Szövetkezete képviselője a telep parcellázásakor. Jó munkája jutalmául adták a szövetkezet tagjai az ő nevét az utcának. Halálának 75. évfordulója.	
1999 01 01	Szigeti Kálmán (1924.?-1945): pestszentimrei polgár. 1945. januárjában a helyi iskola romjainak eltakarításakor egy felrobbant akna megölte. Születésének 75. évfordulója.	
1999 01 03	Hollán Ernő (1824. január 3.-1890): hadmérnök, altábornagy, országgyűlési képviselő, államtitkár, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti, igazgató tagja. A bécsi hadiakadémiát végezte el. Részt vett a szabadságharcban és ott ezredesi rangot kapott. A bukás után várfogságot szenvedett. Szabadulása után a dunántúli vasúthálózat kiépítésénél tevékenykedett. A talajjavítás is munkaköréhez tartozott, és ebben is kiválót alkotott. Széchenyi döblingi köréhez tartozott. 1867-1870 között közlekedési, 1870-1872 között honvédelmi államtitkár. A Fővárosi Közmunkák Tanácsa alapító tagja (1872-1874). 1870-től honvédelmi államtitkár, 1869-től honvéd ezredes, 1875-től vezérőrnagy, 1881-től altábornagy, a főrendiház tagja. 1866-ban megalapította a Magyar Mérnök és Építész Egyesültet, amelynek első elnöke volt 1866 és 1885 között. Születésének 150. évfordulója.	
1999 02 02	Bartha János (1799. február 2.-1852): színművész, a Nemzeti Színház első gárdájának tagja. Születésének 200. évfordulója.	
1999 02 24	Révay Miklós (1749. február 24.-1807): költő, nyelvtudós, a pesti egyetem tanára, a magyar nyelvtörténet és nyelvtudomány művelője. Születésének 250. évfordulója.	
1999 03 18	Csemegi Károly (1826-1899. december 18.): büntetőjogász. Az 1878. és 1879. évi büntető törvénykönyv megszövegezője. Az 1848-1849. évi szabadságharcban egy általa szervezett szabadcsapat őrnagyaként harcolt. A bukás után bebörtönözték, majd besorozták osztrák katonának. A kiegyezés után igazságügyi államtitkár, majd kúriai tanácselnök. A Magyar Jogászegylet megalapítója (1878). 1880-tól a Magyar Jogász Egyesület alapító elnöke. Halálának 100. évfordulója.	
1999 03 25	Ágoston Péter (1874. március 25.-1925): jogtudós, egyetemi tanár, államtitkár, miniszter, történész. A Tanácsköztársaság alatt a külügyi népbiztos helyettese. 1920-ban halálra ítélték, majd fogolycserével a Szovjetunióba került. Innen Angliába, majd Franciaországba távozott. Születésének 125. évfordulója.	
1999 04 05	Vigyázó Ferenc gróf (1874. április 5.-1928) politikus, jogi író. Végrendeletében egész vagyonát, beleértve értékes könyv, kódex és képgyűjteményét is, a Magyar Tudományos Akadémiára hagyta. Az általa adományozott ingatlanokon alakult ki a XVII. kerületben a két “Akadémiatelep”. Születésének 125. évfordulója.	
1999 04 20	Táncsics Mihály (1799. április 20.-1884): jobbágy származású takács, tanító, író, publicista. A jobbágyfelszabadítás harcosa. Politikai nézeteit külföldön megjelentetett röpiratokban fejtette ki, ezért 1847-ben letartóztatták. A Várban lévő börtönéből 1848. március 15-én a nép szabadította ki. Áprilisban Munkások Újságja címmel lapot indított, ám azt hamarosan betiltották. A szabadságharc után “in effigie” (jelképesen) felakasztották. Felesége segítségével nyolc évig bujkált. 1860-ban a március 15-ei megemlékezés megrendezéséért 15 évi börtönre ítélték. A kiegyezéskor szabadult. 1869-ben az orosházi kerületben országgyűlési képviselővé választották. Tovább folytatta harcát a választójog kiszélesítése, az állam és az egyház szétválasztása, a zsellérek földhöz juttatása érdekében. 1869-ben csatlakozott az Általános Munkásegylethez, amely elnökévé választotta. Arany Trombita című lapját is az egyesület szolgálatába állította. Képviselői mandátuma lejárta után visszavonult a közélettől. Születésének 200. évfordulója.	
1999 04 24	Csanádi György (1905-1974. április 24.): közgazdász, mérnök. egyetemi tanár, közlekedési miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, Kossuth- és Állami-díjas. Halálának 25. évfordulója.	
1999 04 24	Zielinski Szilárd (1860-1924. április 24.): mérnök, műegyetemi tanár. A magyar vasbeton-építészet kifejlesztője. Párizsban tanult ösztöndíjasként, majd az Eiffel-cégnél dolgozott. 1887-ben nyitotta meg mérnöki irodáját, amelyben az akkor legmodernebb Hennebique-féle szabadalmat felhasználva víztornyokat, hidakat, csarnokokat tervezett. 1867-ben egyetemi magántanár, 1901-ben az akkori ország első műszaki doktora, 1906-tól az út- és vasútépítés nyilvános, rendes tanára. Ő tervezte a Széchenyi-Lánchíd 1910-es években történt átépítését, a margitszigeti és kőbányai víztornyot, a Ganz Vagon és Gép-gyár nagy szerelőcsarnokát. 1920-tól a Magyar Mérnök- és Építész Egylet, 1921-től a Fővárosi Közmunkák Tanácsa, 1924-ben a Budapesti Mérnök Kamara első elnöke lett. Halálának 75. évfordulója.	
1999 04 28	Stáhly Ignác (1787-1849. április 28.): orvos, országos főorvos, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Pest szabad királyi város 1846. december 4-én “József nádornak orvosi ápolása és gyógyítása körül szerzett érdemeiért” díszpolgári címmel tüntette ki. 1848-ban a kereskedelemügyi minisztériumban az orvosi ügyek osztályának vezetője, majd a Honvédelmi Bizottmány a katonai egészségügy irányításával bízta meg. Halálának 150. évfordulója.	
1999 05 17	Balázs Béla (1884-1949. május 17.): költő, író, filmesztéta. Halálának 50. évfordulója.	
1999 05 20	Balzac, [bálzák] Honoré de (1799. május 20.-1850): francia író. Születésének 200. évfordulója.	
1999 05 23	Perczel Mór (1811-1899. május 23.): honvéd tábornok. Vörösmarty Mihály volt a nevelője. Az 1840-es években a Tolna vármegyei ellenzék vezére, ismert reformpolitikus, az első felelős magyar kormány külügyminisztériumában osztályfőnök. Váltakozó sikerrel harcolt a szabadságharcban, a temesvári vereség után Amerikába emigrált, 1867-ben hazatért. Halálának 100. évfordulója.	
1999 05 23	Zirzen [circen] Janka (1824. május 23.-1904): pedagógus, a magyar nőnevelés, tanítóképzés kiváló szervezője. 1866-ban Eötvös József hívására jött Pestre és 1869-től a budai tanítóképző intézet, majd 1875-től az ebből kivált polgári iskolai tanárképző (a későbbi Erzsébet Nőiskola) vezetője lett. Születésének 175. évfordulója.	
1999 06 02	Sobieski [szobjeszki] János (Jan Sobieski) (1624. június 2.-1696): lengyel király. 1683. szeptember 12-én Bécs falai alatt Lotharingiai Károllyal együtt tönkreverte az ostromló Kara Musztafa seregét, majd a szövetséges csapatok parancsnokaként 1683. október 12-én Párkánynál újabb diadalt vívott ki, ezúttal Kara Mehmed budai pasa csapataival szemben. Születésének 375. évfordulója.	
1999 06 07	Puskin, Alekszandr Szergejevics (1799. június 7.-1837.): orosz költő. Születésének 200. évfordulója.	
1999 06 15	Hedvig (1372. ?-1399. június 15.): Nagy Lajos fiatalabb leánya. Lengyelország királynője. 1997-ben szentté avatták. Halálának 600. évfordulója.	
1999 06 21	Podmaniczky Frigyes báró (1824. június 21.-1907): 1848-ban az utolsó rendi országgyűlés felsőházának, majd a népképviseleti országgyűlés felsőházának tagja és jegyzője. 1848 szeptemberétől a szabadságharc résztvevője, novemberétől tiszt. A bukás után közlegényként katona 1850-ig, majd íróként munkálkodott. 1861-től országgyűlési képviselő, a Fővárosi Közmunkák Tanácsa alapító tagja (1871), 1873-1905 között alelnöke, a Magyar Nemzeti Színház és az Operaház intendánsa, 1889-től a Szabadelvű Párt elnöke. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 175. évfordulója.	
1999 07 02	Gábor Áron (1814-1849. július 2.): honvéd őrnagy. Kézdivásárhelyi öntödéjében harangokból öntött ágyúkat a szabadságharc alatt. A kökös-uzoni csatában hősi halált halt. Halálának 150. évfordulója.	
1999 07 05	Mihálkovics Géza (1844-1899. július 12.): orvos, anatómus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 100. évfordulója.	
1999 07 05	Vasvári Pál (Fejér Pál) (1826-1849. július 5.): filozófus, történész, pedagógus, a márciusi fiatalok egyik vezetője. Halálának 150. évfordulója.	
1999 07 30	Pethényi (Petényi) Salamon János (1799. július 30.-1855.): természettudós, a madártan megalapítója Magyarországon. 600 madárból álló gyűjteményét a Nemzeti Múzeumnak ajándékozta. Születésének 200. évfordulója.	
1999 07 31	Zeyk (szejk) Domokos (1816-1849. július 31.): honvéd százados, Bem segédtisztje. Petőfi barátja volt. A segesvári csatában - amikor látta, hogy nem menekülhet meg az ellenség elől - főbe lőtte magát. Halálának 150. évfordulója.	
1999 08 21	Rökk Szilárd (1799. augusztus 21.-1888): ügyvéd. Végrendeletében 750 000 forintot hagyott a városra, a művészetek és tudományok előmozdítására, szociális támogatásokra. Születésének 200. évfordulója.	
1999 08 01	Szabolcsi Bence (1899. augusztus 1.-1973): zenetörténész, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Baumgarten- és Kossuth-díjas. Születésének 100. évfordulója.	
1999 08 02	Nagy Balogh János (1874. augusztus 2.-1919.): festőművész, grafikus. Születésének 125. évfordulója. 	
1999 08 03	Ignotus (Veigelsberg Hugó) (1869-1949. augusztus 3.): író, költő, kritikus, hírlapíró, 1908-ban a Nyugat egyik alapítója. Halálának 50. évfordulója.	
1999 08 05	Bárdos Artúr (1882-1974. augusztus 5.): színigazgató, rendező, színműíró. A Belvárosi (Ma: Katona József) Színház igazgatója volt majd harminc évig. Halálának 25. évfordulója.	
1999 08 17	Bodor Péter (1788-1849. augusztus 17.): székely ezermester, építész. Ő építette Marosvásárhelyt azt a zenélőkutat, amelynek mása a Margitszigeten áll. Halálának 150. évfordulója.	
1999 08 23	Ormay Norbert báró (Auffenberg) (1813-1849. augusztus 23.): honvéd ezredes. Cseh származású, osztrák katonatiszt. Nevét Ormayra változtatva részt vett a magyar szabadságharcban. Kossuth hadsegédje, majd a vadászezredek szervezője. 1849. augusztus 12-én Aradon osztrák fogságba esett és kivégezték. (Az első aradi vértanú.). Halálának 150. évfordulója. 	
1999 08 29	Bél Mátyás (1684-1749. augusztus 29.): A XVIII század legjelentősebb magyar földrajzi írója, kora nagy tudósa. Magyarország földrajzi és népesedési viszonyainak tudományos felmérésével végzett nagyjelentőségű munkát. Legnevezetesebb műve, a Notitia Hungariae kilenc vármegyének köztük Pest vármegyének a részletes latin nyelvű földrajzi leírását tartalmazza. Halálának 250. évfordulója.	
1999 08 30	Szenczi Molnár Albert (1574. augusztus 30.-1639): református pap. Wittenbergben, Heidelbergben tanult. 1603-ban latin-magyar szótárt szerkesztett, 1607-ben teljes zsoltárfordítást, 1610-ben magyar nyelvtant készített. 1624-ig külföldön, majd Kassán, Kolozsvárott élt. 1624-ben lefordította Kálvin János: Institutio Religionis Christianae (Az keresztyéni religióra és igaz hitre való tanítás) című, a református vallás alapjait letevő munkáját. Születésének 425. évfordulója.	
1999 09 04	Ugró Gyula (1864-1949. szeptember 4.): ügyvéd. 1906-ban községi bíró Újpesten. 1907-ben a várossá alakuláskor polgármesterré választották. Ezt a posztot 1913-ig töltötte be. Az I. világháborúban 100 %-os hadirokkant lett. 1918-1919-ben újra polgármester, majd városi képviselő. Az Újpesti Torna Egyesület (ÚTE) egyik alapítója és főtitkára. Helyi lapok szerkesztője. Megírta Újpest monográfiáját. Részt vett a politikai életben, szociális intézeteket hozott létre. Halálának 50. évfordulója.	
1999 10 06	Aulich Lajos (1792-1849. október 6.):honvéd tábornok. Ő volt a szabadságharc utolsó hadügyminisztere. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Batthyány [battyáni] Lajos gróf (1806-1849. október 6.): nagybirtokos, országgyűlési képviselő, az első magyar miniszterelnök. 1839-től az ellenzék vezetője, 1845 végén központi választmányának elnöke. 1847-ben az Ellenzéki Párt elnöke lett. 1848. március 15-én tagja volt annak a küldöttségnek, amely az ország-gyűlés reformköveteléseit tartalmazó feliratot vitte Bécsbe. Március 17-én a király őt nevezte ki felelős magyar miniszterelnöknek. A népképviseleti országgyűlésre a sárvári kerületben képviselővé választották. Augusztus 29-én Deák Ferenccel együtt Bécsbe ment, hogy a várható szerb-horvát támadás ellen a király segítségét kérje. Az udvarban nem is fogadták őket, így hazatértek Pestre. Szeptember 9-én Jelai betört Magyarországra, emiatt lemondott és csak Kossuth nyomására vállalta továbbra is tisztségét, de október 2-án végleg távozott a kormány éléről. Nemzetőrként harcolt, de hamarosan megsebesült. Gyógyulása után Pestre utazott és részt vett a nemzetgyűlés munkájában. 1849. január 8-án Windischgraetz Alfréd táborszernagy elfogatta és felségárulás vádjával bíróság elé állíttatta. 1849. október 6-án a pesti Újépület udvarán kivégezték. Ennek helyén a Lipótvárosban a Báthory utca és Hold utca kereszteződésénél örökmécses áll. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Damjanich János (1804-1849. október 6.): szerb származású honvéd tábornok a szabadságharc legendáshírű vörössipkásainak, majd 1849 nyarától az aradi vár parancsnoka. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Dessewffy Arisztid (1802-1849. október 6.) honvéd tábornok. Aradon kivégezték. Halálának 125. évfordulója.	
1999 10 06	Kiss Ernő (1799-1849. október 6.): örmény származású honvéd altábornagy. A világosi fegyverletételig több ízben ideiglenes hadügyminiszter. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Knézich Károly (Knezi) (1808-1849. október 6.): horvát származású honvéd tábornok. Damjanich János után ő vette át a harmadik hadtest parancsnokságát. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Lahner György (1795-1849. október 6.): katonatiszt, tábornok, a szabadságharc hadiiparának irányítója. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Lázár Vilmos (1815-1849. október 6.): örmény származású honvéd ezredes. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Leiningen Károly gróf (Leiningen-Westerburg, Karl) 1819-1849. október 6.): honvéd tábornok, Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Nagysándor József (1804-1849. október 6.): honvéd tábornok. 1849. május 21-én, Budavár bevételekor csapatai élén az elsők között tört be a várba. Aradon kivégezték. (Ő maga NagySándor Józsefnek írta a nevét.)) Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Pöltenberg Ernő (Pölt, Ritter Ernst von Poeltenberg) (1814-1849. október 6.): osztrák származású honvéd tábornok. 1848. elején főszázados a 4. huszárezrednél. októberben ezredével csatlakozott a magyar honvédsereghez. 1849. június 7-én tábornokká nevezték ki. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Schweidel József (1796-1849. október 6.): honvéd tábornok. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Török Ignác (1795-1849. október 6.): honvéd tábornok, aradi vértanú. 1849. január 5-től április 10-ig Komárom várának parancsnoka, júliustól a honvédsereg hadmérnöki karának főparancsnoka volt. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 06	Vécsey Károly gróf (1807-1849. október 6.): honvéd tábornok. Aradon kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 10	Csányi (Csány) László (1790-1849. október 10.): a Szemere-kormány közlekedési minisztere. A szabadságharc idején a nemzeti radikálisok egyik vezetője. Ő irányította Buda és Pest kiürítését, 1849. október 10-én Pesten az Újépületben kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 10	Jeszenák János báró (1800-1849. október 10.): Nyitra főispánja és kormánybiztosa a szabadságharc idején. A szabadságharc bukása után Pesten kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 15	Krepuska Géza (1861-1949. október 15.): fül-, orr-, gége szakorvos, egyetemi tanár. A Szent Rókus kórház vezető főorvosa, a Fülészeti Tanszék alapítója. Ő alkalmazta először a fényképezőgépes mikroszkópot Magyarországon. Az első magyar nyelvű fülészeti egyetemi tankönyv szerzője. Pestszentimrén kisebb birtoka volt, ahol szőlészeti kísérleteket is végzett. A róla elnevezett utca ezen a ma már beépített területen vezet át. Halálának 50. évfordulója.	
1999 10 24	Csernus Menyhért (Csernyus) (1808-1849. október 24.): pénzügyi tanácsos. Rokonszenvezett ugyan a szabadságharccal, de tevékenyen alig vett részt a mozgalomban. Véletlen névcsere folytán kivégezték, 1849. október 24-én a külföldön tartózkodó Csernátony (Cseh) Lajos helyett, aki korábban a Márczius Tizenötödike című lapot szerkesztette. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 24	Perényi Zsigmond báró (1783-1849. október 24.): a Függetlenségi Nyilatkozat kimondásakor az országgyűlés felsőházának elnöke. A bukás után Pesten kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 24	Szacsvay Imre (1818-1849. október 24.): ügyvéd, politikus, a Függetlenségi Nyilatkozatot elfogadó debreceni országgyűlés képviselőházának jegyzője volt. Pesten, az Újépületben Perényi Zsigmonddal együtt végezték ki. Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 25	Kazinczy Lajos (1820-1849. október 25.): honvéd ezredes. Kazinczy Ferenc fia. 1849. májusától hadosztály-parancsnok. 1849. augusztus 25-én Zsibónál letette a fegyvert. A haditörvényszék golyó általi halálra ítélte és Aradon kivégezték. (Őt szokták a tizennegyedik aradi vértanúnak nevezni.) Halálának 150. évfordulója.	
1999 10 28	Varjú Kálmán (1860-1924. október 28.): kispesti választott képviselő. Igen nagy szerepe volt abban, hogy Kispest községből város lett. Egyik mozgatója volt a katolikus templom és a Kaszinó felépítésének, a Kossuth-szobor létesítésének. Halálának 75. évfordulója.	
1999 11 10	Lóczy Lajos (1849. november 13.-1920): geológus, egyetemi tanár, földrajztudós, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 150. évfordulója.	
1999 11 10	Pentelei Molnár János (1878-1924. november 10.) festőművész. Halálának 75. évfordulója.	
1999 11 19	Böszörményi László (1824. szeptember 19.-1869): függetlenségi politikus, országgyűlési képviselő. A szabadságharcban mint tiszt szolgált, utoljára Klapka György parancsőrtisztje volt Komáromban. 1867-1868-ban a 48-as párt lapjában a Magyar Újságban tiltakozott a kiegyezés ellen. Leközölte Kossuth levelét Deákhoz (Kasszandra-levél). Emiatt egy évi börtönre ítélték és ott meghalt. Születésének 175. évfordulója.	
1999 12 09	Reitter Ferenc (1813-1874. december 9.): mérnök, a Fővárosi Közmunkák Tanácsának egyik megalapítója, műszaki osztályának első vezetője. Elkészítette a budapesti Duna-szakasz szabályozási és a rakpartok kiépítésének terveit. Halálának 125. évfordulója.	
1999 12 14	Washington, George (1732-1799. december 14.): az észak-amerikai függetlenségi háború vezére, 1793-tól az Amerikai Egyesült Államok első elnöke. Halálának 200. évfordulója.	
1999 12 15	Pongrácz László (1824. december 15.-1890): honvéd alezredes, aki különösen kitüntette magát 1849. május 22-én, Buda várának visszavételekor, amiért alezredessé léptették elő. A fegyverletétel után fogságba esett, de megszökött. Emigrált, majd 1867-ben hazatért és újra katona lett. Altábornagyként ment nyugállományba. Születésének 175. évfordulója.	
1999 12 24	Márkus Emília (1860-1949. december 24.): drámai színművésznő, a Nemzeti Színház örökös tagja. Halálának 50. évfordulója.	
1999 12 25	Váci Mihály (1924. december 25.-1970): költő, író, József Attila-díjas, Kossuth-díjas. Születésének 75. évfordulója	
1999 07 13	Zichy Géza gróf (1849. július 13.-1924): zongoraművész, zeneszerző, író, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. 1863-ban vadászszerencsétlenség következtében jobb karját vesztette, különleges technikájával mégis világhírű művész lett. Hazai és külföldi hangversenyei jövedelmét jótékony célokra fordította. 1875-1918-ig a Nemzeti Zenede elnöke volt. A ma nevét viselő utcában lakott. Születésének 150. évfordulója.	
1999 07 29	Koszta József (1864-1949. július 29.): festőművész. Kossuth-díjas. Halálának 50. évfordulója.	

2000. év

 2000 01 01 	Aczél Helyesen: Atzél Béla báró (1850-1900): a Vígszínház intendánsa, a Park klub megalapítója. Ez a Nemzeti Kaszinó nyári helyisége volt, és tagjai nők is lehettek. Születésének 150., halálának 100. évfordulója.	
2000 01 01 	Auguszta, Mária Lujza bajor hercegnő (1875-1964): Habsburg József Ágost főherceg felesége, I. Ferenc József unokája. Az I. világháború alatt jótékonysági mozgalmak élén működött. Születésének 125. évfordulója.	
2000 01 01 	Conrad, Franz von Hötzendorf (1852-1925): osztrák-magyar tábornagy, az I. világháború egyik hadvezére. Halálának 75. évfordulója.	
2000 01 01 	Dévai Bíró Mátyás (1500-1545?): hitvitázó reformátor, kortársai “magyar Luther”-nek nevezték. Az első magyar nyelvű teológiai könyv írója. Születésének 500. évfordulója.	
2000 01 01	Festetics György (1775. január 1.-1819) az első magyar gazdasági iskola, a keszthelyi Georgikon alapítója. Évenként helikoni ünnepélyeket rendezett, ahová tudósokat, írókat, művészeket hívott meg. Halálának 225. évfordulója.	
2000 01 01 	Geyer Flórián (1490 körül-1525) a német parasztháborúk egyik vezére. Halálának 475. évfordulója.	
2000 01 01 	Heltai Gáspár (1520-1575): protestáns lelkész, író, könyvnyomdász. Kolozsvári könyvnyomdáját 1550-ben állította fel. A reformáció egyik kimagasló személye Erdélyben. Szívügyének tekintette a magyar nyelv fejlesztését. Lefordította és saját nyomdájában elkészítette Bonfini Krónikáját. Halálának 425. évfordulója.	
2000 01 01 	Joliot-Curie, Frederic (1900-1958): francia fizikus. A kémiai Nobel-díjat feleségével megosztva kapta. A Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, a Békevilágtanács elnöke (1950-1958), Nemzetközi Lenin-békedíjas. Születésének 100. évfordulója.	
2000 01 01 	Lippay György (1600-1666): esztergomi érsek. A Wesselényi-féle összeesküvés egyik részt vevője. Születésének 400. évfordulója.	
2000 01 01 	Lorántffy Zsuzsanna (1600?-1660): I. Rákóczi György felesége, a reformáció híve. Felvirágoztatta a sárospataki református főiskolát, s az ő meghívására jött Sárospatakra tanítani Comenius. Születésének 500. évfordulója.	
2000 01 01 	Lumumba, Patrice (1925-1961): Zaire Köztársaság (akkor Kongói Köztársaság) első miniszterelnöke. A függetlenségért fellépő Kongói Nemzeti Mozgalom alapítója és elnöke volt. Meggyilkolták. Születésének 75. évfordulója.	
2000 01 01 	Mautner Sándor (1903-1944): szabó. 1918 végén a Kommunisták Magyarországi Pártjának tagja lett. A Tanácsköztársaság bukása után a Magyarországi Szociáldemokrata Párt aktivistája. Angyalföldön lakott. A II. világháború alatt szabotázsakciókban vett részt, elfogták és koncentrációstáborba vitték. Születésének 100. évfordulója.	
2000 01 01 	Molnár László (1900-1944): kőműves. A Magyarországi Építőmunkások Szakszervezetének aktivistája volt. Koncentrációs táborban halt meg. Születésének 100. évfordulója.	
2000 01 01 	Niedermayer Ferenc (170?-1800): ácsmester. A telkén épült ki az utca. Halálának 200. évfordulója.	
2000 01 01 	Poscher János (1900-1944): szállítómunkás. A Fuvarozómunkások Szakszervezetének elnöke. A Gestapo letartóztatta, ismeretlen körülmények között halt meg. Születésének 100. évfordulója.	
2000 01 01 	Póth Irén (1925-1945): helyi polgár. Pestszentimre községben 1945 januárjában az egyik iskola romjainak eltakarítása közben felrobbant akna ölte meg. Születésének 75. évfordulója.	
2000 01 01 	Répásy Mihály (1800-1849): honvéd tábornok. 1844-ben az osztrák seregben őrnagy, majd hadosztályparancsnok Galíciában. 1848. szeptemberében részt vett a Jellai elleni harcokban. Októbertől honvéd ezredes, decembertől tábornok. 1849. januárjában Debrecen katonai parancsnoka. 1849. májusában ideiglenes hadügyminiszter. Kolerában halt meg. Születésének 200. évfordulója.	
2000 01 01	San Marco hercegné született nagyszentmiklósi Nákó Anna Mileva (1838-1926): dúsgazdag délvidéki földbirtokos felesége. Nevét két alapítványa őrizte meg: “az erkölcsi züllésnek kitett leányok” védelmére és foglalkoztatására alapított “Jó Pásztor Háza” (1892), és a gyógyíthatatlan betegek befogadására létesített “Irgalom Háza” (1892). Még életében (1901-ben) nevezték el róla az utcát. Halálának 75. évfordulója.	
2000 01 01 	Seidl Antal (1850-1898): karmester Budafokon. Születésének 150. évfordulója.	
2000 01 01 	Simándi István (1675-1710): pedagógus és oktatásreformátor. Születésének 325. évfordulója.	
2000 01 01 	Szánthó Géza (1875-1933): református lelkész. 30 évig Rákoscsabán működött. Ő építtette a jelenlegi templomot. A község történetének első, tudományos igényű, monografikus leírója. Születésének 125. évfordulója.	
2000 01 01 	Szegedi Róza (1775-1832): Szegedi Ignác zalai alispán leánya, Kisfaludy Sándor felesége, a “Kesergő szerelem” és a “Boldog szerelem” verskötetek múzsája. Születésének 225. évfordulója.	
2000 01 01 	Szőcs Bertalan (?-1925): Rákospalota egykori gazdasági tanácsnoka. Autószerencsétlenség áldozata lett. Halálának 75. évfordulója.	
2000 01 01 	Tomori Pál (1475-1526): katona, több vár várnagya, kalocsai érsek. 1520-ban belépett a ferences rendbe, 1521-ben kinevezték kalocsai érseknek és Szapolyai Györggyel együtt országos főkapitánynak. Többször harcolt a törökök ellen. A mohácsi csata fővezéreként esett el. Születésének 525. évfordulója.	
2000 01 01 	Tótfalusi Kis Miklós (Misztótfalusi) (1650-1702): betűmetsző, nyomdász. Az amszterdami Blaen-nyomdában művészi fokon elsajátította a betűmetszés és könyvnyomtatás mesterségét. 1683-ban önállósította magát, és mint betűmetsző hamarosan a legismertebbek közé került. 1689-ben felszámolta már világhírű amszterdami műhelyét és hazatért, hogy közvetlenül szolgálhassa az erdélyi magyar művelődés ügyét. Ott ellenségesen fogadták, meghurcolták, mert vallásfelfogását nem volt hajlandó az ottanival azonosítani. Emlékére betűtípust neveztek el róla. Születésének 350. évfordulója.	
2000 01 01 	Török Flóris (1825-1878): honvéd százados. Az elsők között kezdett építkezni az akkori Erzsébetfalván, s az 1870-es években sokat tett a telep fejlesztése érdekében. 1875-ben helyettes bíró. A község első elemi iskolájának felépítését szorgalmazta és arra adományokat is gyűjtött, de felépülését már nem érte meg. Születésének 175. évfordulója.	
2000 01 11 	Jedlik Ányos (1800. január 11.-1895): Benedek-rendi szerzetes, kiváló magyar fizikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Feltalálta a dinamót elvét és az elektromotort. Születésének 200. évfordulója.	
2000 01 13 	Laczkovich János (1750. január 13.-1795): huszár kapitány. A hadseregben a magyar szolgálati nyelvet sürgette, ezért lefokozták. A Martinovics összeesküvésben való részvétel miatt 1795. április 27-én halálra ítélték, és május 20-án a Vérmezőn kivégezték. Születésének 250. évfordulója.	
2000 01 18 	Endrődi Sándor (1850. január 18.-1920): költő, irodalomtörténész, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 150. évfordulója.	
2000 01 22 	Jeszenák János báró (1800. január 22.-1849): Nyitra vármegye főispánja és kormánybiztosa a szabadságharc idején. A szabadságharc bukása után halálra ítélték, és 1849. október 10-én Pesten, az Újépületben kivégezték. Születésének 200. évfordulója.	
2000 01 23 	Kolosy György (1826-1850. január 23.): egyetemi hallgató. 1848. szeptember 28-án a fővárosba érkező Franz Philipp Lamberg gróf császári biztost a pesti nép felkoncolta. A felháborodott tömeg egyik vezetője, a később gyilkossággal vádolt Kolosy György női ruhába öltözve Erdélybe szökött. Hadnagyként hősiesen harcolt Bem seregében, 1849. január 1-től főhadnagyként Komáromban szolgált. Júniusban már százados a felső-tiszai hadseregben. A bukás után elfogták, és 1850. január 23-án az Újépületben kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
2000 01 25 	Fekete István 1900. január 25.-1970): író. Ifjúsági és állatregényei nagy sikert arattak. Születésének 100. évfordulója.	
2000 02 03 	Hirossik János (1887-1950. február 3.): építőmunkás, szakszervezeti aktivista, a Kommunisták Magyarországi Pártjának alapító tagja. A Tanácsköztársaság alatt a Forradalmi Munkás- és Katonatanács tagja. Emigrált, 1942-ben hazatért, majd részt vett az ellenállásban. Halálának 50. évfordulója.	
2000 02 04 	Vadas Márton (1900. február 4.-1920): diák, kommunista aktivista. Különítményesek agyonverték. Születésének 100. évfordulója.	
2000 02 07 	Molnár István (1850. február 27.-1920): pomológus (a gyümölcsök fajtáinak leírásával foglakozó szakember), szőlész, kertészeti szakíró. Születésének 150. évfordulója.	
2000 02 09 	Bolyai Farkas (1775. február 9.-1856): erdélyi matematikus, polihisztor. Göttingában tanult, ahol életre szóló barátságot kötött Gauss-szal a nagy német matematikussal. Itthon a marosvásárhelyi kollégium tanára. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 225. évfordulója.	
2000 02 10 	Soó Rezső (1903-1980. február 10.): botanikus, egyetemi tanár, az Eötvös Loránd Tudományegyetem botanikus kertjének igazgatója. Kétszeres Kossuth-díjas, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Halálának 25. évfordulója.	
2000 02 13 	Brassai Sámuel (1797. április 24. vagy 1800. február 13.-1897): erdélyi polihisztor, nyelvész és botanikus. Teológiával, esztétikával és matematikával foglalkozott. A Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Születésének 200. évfordulója.	
2000 02 18 	Jókai Mór (1825. február 18.-1904):jogász, újságíró, író. 1869-1872 között a Terézváros képviselője. A Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. 1848-ban a márciusi ifjak egyik vezére, Petőfi barátja. Felesége Laborfalvy Róza, a kor ismert színművésznője. Regényeiben a reformkornak és a szabadságharcnak állított örök emléket. A magyar romantikus regényírás nagymestere. 1893. március 22. “50 éves írói jubileuma alkalmából, az irodalom terén szerzett érdemeiért” Budapest díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 175. évfordulója.	
2000 02 19 	Lenkei János (1807-1850. február 19.): honvéd tábornok. 1848. májusában századával megszökött Galiciából és hazatérve szolgálatra jelentkezett. 1849 tavaszán rövid ideig Komárom várparancsnoka. Ebben az évben tábornoki rangot kapott. Az aradi vértanúk perének egyik vádlottja volt. A vizsgálati fogságban megőrült, majd meghalt. Halálának 150. évfordulója.	
2000 02 20 	Vajkay László (1825. február 20.-1893): jogi író, ügyvéd, ítélőtáblai tanácselnök. 1886-1892 között a Budapesti királyi ítélőtábla elnöke. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Véka Lajos néven regényt is írt. A volt magyar királyi Kúria és a Budapesti királyi ítélőtábla épülete mellett van az utca. Születésének 175. évfordulója.	
2000 02 24 	Jászai Mari (1850. február 24.-1926): színművésznő. A Nemzeti Színház örökös tagja. Születésének 150. évfordulója.	
2000 02 25 	Honti Lajos (1900. február 25.-1944): szobafestő. Az illegális kommunista párt aktivistája. 1942-ben a Történelmi Emlékbizottság munkájában vett részt. Letartóztatták és öt évre ítélték. 1944-ben koncentrációs táborba vitték. Születésének 100. évfordulója.	
2000 03 03 	Németh László (1901-1975. március 3.): orvos, író, kritikus, esszéista, műfordító, Baumgarten-, Kossuth- és Herder-díjas. A 30-as években a népi írók mozgalmának vezetője. Halálának 25. évfordulója	
2000 03 06 	Schönmann László (1902. március 6.-1939): magántisztviselő, az illegális kommunista párt tagja, majd egyik vezetője. Többször letartóztatták. 1932-ben a Szovjetunióba ment, tüdőbajban halt meg. Születésének 175. évfordulója.	
2000 03 07 	Buday László (1873-1925. március 7.): szociológiai író, statisztikus, egyetemi tanár, a Központi Statisztikai Hivatal igazgatója. Ő alapította meg a Magyar Statisztikai Társaságot. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Halálának 75. évfordulója.	
2000 03 11 	Kövér Lajos (1825. március 11.-1863): novellista és drámaíró. Születésének 175. évfordulója.	
2000 03 19 	Károlyi Mihály gróf (1875. március 19.-1955): nagybirtokos, liberális politikus, miniszterelnök, köztársasági elnök. 1913-ban a Függetlenségi Párt elnöke, országgyűlési képviselő. Nem támogatta a háborús politikát. 1916-ban kivált a Függetlenségi Pártból és megalapította a saját nevét viselő pártot. 1918-ban felosztotta Kápolnán a birtokát a parasztok között. A polgári forradalom kitörésekor IV. Károly király miniszterelnökké nevezte ki. 1919 január 11-én köztársasági elnökké választották. Erről a címéről március 21-én lemondott. Júliusban Nyugatra emigrált. Keményen bírálta a Horthy-rendszert. Az emigrációban szoros kapcsolatot tartott a kommunistákkal. 1946-ban hazatért. 1947-1949 között párizsi követ volt. A Rajk-per miatt lemondott és újra emigrációba vonult. Franciaországban halt meg. 1962-ben hamvait hazahozták és a Kerepesi temetőben temették el. Születésének 125. évfordulója.	
2000 03 26 	Kriza János (1811-1875. március 26.): unitárius pap, püspök, népköltészeti gyűjtő, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. A székely népköltészet gyűjteményes kötetét “Vadrózsák” címmel adta ki. Számtalan népdalt, mesét, balladát, közmondást mentett meg a feledéstől. Halálának 125. évfordulója.	
2000 03 26 	Mikoviny Sámuel (1700-1750. március 26.): matematikus, mérnök és térképész, a berlini Porosz Tudományos Akadémia tagja, korának jelentős polihisztora. Születésének 300. és halálának 250. évfordulója.	
2000 03 31 	Szabó Lőrinc (1900. március 31.-1957): költő, műfordító, újságíró, lapkiadó. Kossuth-díjas. Az Ady utáni nemzedék egyik legkiválóbb lírikusa. Születésének 100. évfordulója.	
2000 04 14 	Orczy László báró (1750. április 14.-1807): ~ Lőrinc fia. Főispán, valóságos belső titkos tanácsos, a bátyja által alapított kertet a városnak ajándékozta. Születésének 250. évfordulója. 	
2000 04 24 	Boráros János Antal (1775. április 24.-1834): jogász. Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye táblabírája, Pest szabad királyi város főbírája, a pesti polgárőrség ezredese. 1803-1807 és 1827-1829 között helyettes polgármester. Számottevő vagyonát jótékonysági célokra hagyományozta. Születésének 225. évfordulója.	
2000 04 27 	Greguss Ágost (1825. április 27.-1882): esztéta, költő, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2000 04 29 	Rudas László (1885-1950. április 29.): újságíró, marxista filozófus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas. A Kommunisták Magyarországi Pártjának alapító tagja. A Tanácsköztársaság alatt a Vörös Újság főszerkesztője. Bécsbe emigrált, majd a Szovjetunióba ment. 1945-ben hazajött. A Magyar Kommunista Párt Központi Vezetőségének tagja, országgyűlési képviselő, A Központi Pártiskola igazgatója, majd a Közgazdasági Egyetem rektora lett. Halálának 50. évfordulója.	
2000 05 01 	Munkácsy Mihály (1844-1900. május 1.): festőművész. Budapest főváros 1882. február 22-én “művészetével szerzett kiváló érdemeiért” díszpolgári címmel tüntette ki. 1880-ban magyar nemességet kapott; csak ezután írta a nevét y-nal. Halálának 100. évfordulója.	
2000 05 03 	Csemegi Károly (1826. május 3.-1899): büntetőjogász. Az 1878. és 1879. évi büntető törvénykönyv megszövegezője. (Csemegi-kódex.) Az 1848-1849. évi szabadságharcban egy általa szervezett szabadcsapat őrnagyaként harcolt. A bukás után bebörtönözték, majd besorozták osztrák katonának. A kiegyezés után igazságügyi államtitkár, majd kúriai tanácselnök. A Magyar Jogászegylet megalapítója (1878) és első elnöke. Születésének 175. évfordulója.	
2000 05 03 	Hajnóczy József (1750. május 3.-1795): jogtudós, a magyar jakobinus mozgalom egyik vezetője. Társaival együtt a Vérmezőn lefejezték. Születésének 150. évfordulója.	
2000 05 12 	Jerney János (1800. május 12.- 1850): nyelvész, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Az őshaza kutatója. Saját költségén szervezett expedíciójával bejárta Moldvát, Dél-Oroszországot és a Krim félszigetet. Születésének 200. évfordulója.	
2000 05 29 	Izsó Miklós (1831-1875. május 29.): szobrászművész, a Képzőművészeti Főiskola tanára. Legnagyobb sikerét a “Búsuló juhász” című szobrával érte el. Petőfi Sándor belvárosi szobrának egyik alkotója. Ennek mintázása közben érte a halál, ezért a vázlatok felhasználásával Huszár Adolf fejezte be, amelyet 1882-ben lepleztek le. Halálának 50. évfordulója.	
2000 06 06 	Orlay Petrich Soma (1822-1880. június 6.): festőművész.	
2000 06 10 	Apáczai Csere János (1625. június 10. -1659): erdélyi tudós és pedagógus. A tudományok első magyar nyelvű összefoglalójának, a Magyar Encyclopaediának szerzője (1653). A Brassó vármegyében lévő Apáca nevű községben született, ma Románia: Apaa. Születésének 375. évfordulója.	
2000 06 20 	Kruzslák Béla (1900. június 20.-1970): vasesztergályos. 1917-től a Magyarországi Vas- és Fémmunkások Központi Szövetségének, 1927-től az illegális, 1945-től a legális Magyar Kommunista Párt tagja. Országgyűlési képviselő, kerületi titkár, többször gyárigazgató, majd minisztériumi főosztályvezető. Születésének 100. évfordulója.	
2000 06 29 	Ferdinánd Öt magyar király neve. Az elnevezéseknél azonban csak egy neve jöhet számításba: V. ~ (1793-1875. június 29.): osztrák császár, Magyarország és Csehország királya. 1830-ban koronázták magyar királlyá. Uralkodott: 1835-1848. A gyenge képességű király helyett Metternich és Kollowrat gróf irányította az állam ügyeit. 1848-ban a forradalom hatására aláírta a magyar alkotmányt, és gróf Batthyányi Lajost kinevezte miniszterelnöknek. Visszavonulása után a vasútmodellezésnek élt. Valószínűleg erre utalva nevezték el a Nyugati-pályaudvar melletti teret róla. Halálának 175. évfordulója.	
2000 07 05 	Kvassay Jenő (1850. július 5.-1919): mérnök. A főváros árvízvédelmének megszervezésében szerzett érdemeket. Nevéhez fűződik a magyar vízjogi törvény megalkotása. A Fővárosi Közmunkák Tanácsának tagja (1902-1906). Születésének 150. évfordulója.	
2000 07 08 	Szlávy József (1818-1900. július 8.): politikus, kormánybiztos, főispán, országgyűlési képviselő, miniszter, miniszterelnök, a képviselőház elnöke, a főrendiház elnöke, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. A szabadságharc idején Kossuth Lajos kormánybiztosként megbízta az oravicai (Krassó vármegye. Ma Románia: Oravia) vas- és fémművek haditermelésre való átállításával. A bukás után öt évi börtönre ítélték, de két és fél év múlva szabadult. Halálának 100. évfordulója.	
2000 07 12 	Lendvay Híres színművészcsalád. 1. Lendvay Márton (1807-1858): színművész, a Nemzeti Színház első nemzedékének kiemelkedő tagja. 2. Ifjú Lendvay Márton (1830-1875. július 12.): színművész, a Nemzeti Színház tagja.	
2000 07 17 	Lékai János (1897-1925. július 17.): író, publicista. 1918. októberében sikertelen merényletet követett el gróf Tisza István ellen. A polgári forradalom alatt kiszabadult. Alapító tagja a Kommunisták Magyarországi Pártjának és az Ifjúmunkások Országos Szövetségének, melynek elnöke lett. A Tanácsköztársaság alatt népbiztossági tisztviselő. 1919-ben az Egyesült Államokba emigrált, a Kommunista Internacionálé tagja, valamint az Új Előre című lap szerkesztője lett. Halálának 75. évfordulója.	
2000 08 05 	Szerelmey (Liebe) Miklós (1803-1875. augusztus 5.): mérnök, feltaláló, litográfus. Halálának 125. évfordulója. Lásd még 2003-nál.	
2000 08 11 	Türr István (1825. augusztus 11.-1908): hivatásos katona Európa számos országában. 1860-ban mint Garibaldi vezérkari főnöke altábornagyi rangot kapott, és rábízták Nápoly kormányzását. A kiegyezés után hazatért. Részt vett a Panama- és a Korinthoszi-csatorna tervezésében és a Ferenc-csatorna építésében. 	
2000 08 19 	Sólyom László (1908-1950. augusztus 19.): katonatiszt, altábornagy. 1941-ben a Szovjetunió elleni hadbalépéskor nyugdíjazását kérte, majd bekapcsolódott az antifasiszta mozgalomba. 1944-ben a Magyar Nemzeti Felkelés Felszabadító Bizottságának tagja, 1945-ben Budapest rendőrkapitánya lett. 1947-től a honvédség vezérkari főnöke volt. 1950-ben koholt vádak alapján letartóztatták, és augusztus 29-én kivégezték. Utoljára ebben az utcában lakott. Halálának 50. évfordulója.	
2000 08 20 	Balzac [bálzák] Honoré de, (1799-1850. augusztus 20.): francia író. Halálának 150. évfordulója.	
2000 08 21 	Hegedűs Sándor (1875. augusztus 21.-1953): közgazdász, jogász, politikus, országgyűlési képviselő, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 125. évfordulója.	
2000 08 21. 	Bányai Elemér (1875. augusztus 21. -1915): írói álnevén Zuboly. Újságíró, a Vasárnapi Újságba, a Pesti Naplóba és a Magyar Hírlapba írt cikkeket. Az I. világháborúban hősi halált halt. Születésének 125. évfordulója.	
2000 08 25 	Gerlóczy Károly (1835-1900. augusztus 25.): jogász, várospolitikus. 1866-ban Pest város főjegyzője. Az 1873-as egyesítés után ő lett Budapest első alpolgármestere. Halálának 100. évfordulója.	
2000 08 27 	Kerekes Sámuel (?-1800. augusztus 27.): az első magyar hírlapírók egyike. 1789-ben Görög Demeterrel együtt indította meg Bécsben a Hadi és más nevezetes történetek című lapot, majd 1792-ben a Magyar Hírmondót. Ennek jövedelmét a magyar nyelv fejlesztésére áldozták. 1790-ben pályázatot írtak ki egy tudományos magyar nyelvtanra, amely Debrecenben 1795-re elkészült. Újságjaik mellékleteiként térképmellékleteket adtak ki; ezek az első magyar nyelvű térképek. 1796 és 1811 között megjelentették valamennyi magyar vármegye térképét. Halálának 200. évfordulója.	
2000 08 29 	Salamon Ferenc (1825. augusztus 29.-1892): publicista, történész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Ma is forrásértékű történeti művei közül legjelentősebb a “Budapest története” három kötete, mely befejezetlenül is a várostörténeti kutatás nélkülözhetetlen segédeszköze. Születésének 175. évfordulója.	
2000 09 02 	Kozma Sándor (1825-1897): ügyvéd, kúriai bíró, főügyész, országgyűlési képviselő. Az állami ügyészség szervezésében és működtetésében vállalt nagy munkát. Részt vett a szabadságharcban, a bukás után az osztrák hadseregbe sorozták. Születésének 175. évfordulója.	
2000 09 06 	Ágoston Péter (1874-1925. szeptember 6.): jogász, történész, egyetemi tanár, miniszter. A Tanácsköztársaság alatt a külügyi népbiztos helyettese. 192 0-ban halálra ítélték, majd fogolycserével a Szovjetunióba került. Innen Angliába távozott. Halálának 75. évfordulója.	
2000 09 07 	Bárczi Géza (1894-1975. szeptember 7.): nyelvész, egyetemi tanár, Kossuth- és Állami-díjas, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 25. évfordulója.	
2000 09 08 	Blaha Lujza (1850. szeptember 8.-1926): színművésznő. Születésének 150. évfordulója.	
2000 09 12 	Ranolder Nepomuki János (1806-1875. szeptember 12.): veszprémi püspök, egyetemi tanár. 1857-ben a püspökséget illető úrbéri kárpótlás jövedelmét jótékony célra fordította, és ebből megalapította a veszprémi leánynevelő intézetet, Budapesten pedig, ebben az utcában, a Ranolder Intézetet. Ez 1948 után előbb tanítóképző, később a Leövey Klára Gimnázium lett. Halálának 125. évfordulója.	
2000 09 13 	Farkas Antal (1875. szeptember 13.-1940): költő. Falusi tanító volt. A Tanácsköztársaság alatt emigrált, majd 1928-ban hazatért és a Népszava munkatársa lett. Születésének 125. évfordulója.	
2000 09 15 	Ries István (1885-1950. szeptember 15.): jogász, országgyűlési képviselő, miniszter. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt ügyvédjeként védte a munkásmozgalom tagjait. Később pártja egyik vezetőjévé vált. 1945 után igazságügyminiszter. 1950-ben a törvénysértések áldozata lett. Halálának 50. évfordulója.	
2000 09 18 	Blaha Lujza (1850-1926. január 18.): színművésznő. Halálának 75. évfordulója.	
2000 09 22 	Keszőce Endre (1903- 1950. július 18): autógyári munkás. Franciaországban tagja lett a Francia Kommunista Pártnak, majd 1936-ban Spanyolországban harcolt a fasiszták ellen. Innen visszatért Franciaországba, ahol internálták. Hazaszökött. 1945-ben részt vett a kispesti rendőrség szervezésében, majd Fejér vármegye főkapitány-helyettese lett. Közlekedési balesetben halt meg. Halálának 50. évfordulója.	
2000 09 25 	Benedikt Ottó (1897-1975. szeptember 25.): villamosmérnök, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas. 1940-1955 között a moszkvai, 1955-től a Budapesti Műszaki Egyetem tanára. 1955-ben megalapította a Különleges Villamosgépek Tanszéket, elindítva ezzel a magyarországi automatizálási kutatásokat. 1957-ben az egyetem rektorává nevezték ki. 1966-ban megszervezte az MTA Automatizálási Csoportját, amelynek igazgatója lett. Halálának 25. évfordulója.	
2000 09 25 	Horn Ede (1825. szeptember 25.-1875. november 2.): közgazdász, a főváros törvényhatósági bizottságának tagja, országgyűlési képviselő. 1841-ben alakult a honi izraeliták között magyar nyelvet terjesztő pesti egylet, melynek létrehozásában és működésében nagy szerepe volt. Születésének 175. és halálának 125. évfordulója.	
2000 10 05 	Xantus János (1825. október 5.-1894): néprajzkutató, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Az 1866-ban létesített pesti Állatkert egyik alapítója és első igazgatója volt. Születésének 175. évfordulója.	
2000 10 16 	Gvadányi József gróf (1725. október 16.-1801): költő, író, Mária Terézia lovassági tábornoka. Legnevesebb műve: “Egy falusi nótáriusnak budai utazása.” Születésének 275. évfordulója.	
2000 11 06 	Bercsényi Miklós gróf (1665-1725. november 6.): nagybirtokos, főispán, kuruc generális. 1685-ben vágsellyei kapitány, 1686-ban Buda ostrománál vitézségéért ezredesi rangot kapott, 1687-ben aranysarkantyús vitéz, 1696-tól Felső-Magyarország főhadbiztosa. Szembefordulva I. Lipót császár abszolutista uralmával, II. Rákóczi Ferenccel és néhány nemessel összeesküvést szerveztek. Rákóczi elfogásakor Lengyelországba menekült. 1703-ban Brezánban II. Rákóczi Ferenccel közösen kiadott kiáltványban szólították harcra Magyarország “nemes és nemtelen” lakosságát a Habsburgok ellen. Később együtt szervezték és irányították a szabadságharcot. A szatmári béke (1711) megkötése után Lengyelországban maradt, ahol éppen az oroszokkal folytatott tárgyalásokat. 1717-ben a török szultán hívására az Al-Dunához ment és egy ott szervezett magyar sereggel megpróbált Magyarországra betörni. A török-osztrák háború befejezése után Rodostóba (ma: Tekirdag) költözött a fejedelemhez. Hamvaikat 1906-ban együtt hozták haza, és Kassán temették el. Halálának 175. évfordulója.	
2000 11 13 	Klebelsberg Kunó gróf (1875. november 13.-1932): Kultúrpolitikus, minisztériumi főtisztviselő, miniszter, nemzetgyűlési, országgyűlési képviselő. A Magyar Tudományos Akadémia tagja, a Magyar Történeti Társaság és több tudományos egyesület elnöke. Vallás- és közoktatásügyi minisztersége alatt kiépült a tanyasi iskola hálózat. Megreformálta a polgári és leány középiskolák szakmai szerkezetét. Sokat tett a szegedi és a pécsi egyetem felállításáért. Megalapította a ma is működő bécsi és római, valamint a már megszűnt berlini magyar intézetet. Pestújhely díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 125. évfordulója.	
2000 11 18 	Lévay József (1825. november 18.-1918): jogász, költő, műfordító, Borsod vármegye alispánja, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2000 11 23 	Landler Jenő (1875. november 23.-1928): ügyvéd, a Magyarországi Szociáldemokrata Párt meghatározó politikusa. A Magyar Vasutas című szakszervezeti hetilap szerkesztője, az antimilitarista mozgalom egyik szervezője. A Tanácsköztársaság alatt a Forradalmi Kormányzótanács tagja. Több népbiztosság vezetője, majd a III. hadtest, később a Vörös Hadsereg parancsnoka, a Felvidéket megszálló cseh hadsereg elleni hadjárat vezetője. A bukás után Bécsbe emigrált, majd Franciaországba ment és ott halt meg. A moszkvai Kreml falában van eltemetve. Születésének 125. évfordulója.	
2000 12 01 	Vörösmarty Mihály (1800. december 1.-1855): költő, drámaíró. A Szózat költője. A Kisfaludy Társaság alapító tagja, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Az Auróra-kör egyik vezetője, a kor legjelentősebb szépirodalmi folyóiratának, az Atheneumnak egyik kiadója. 1848-ban képviselő, Kossuth Lajos feltétlen híve. Világos után egy ideig bujdosott, 1850-ben kegyelmet kapott. 1855-ben hunyt el, temetése az első nemzeti tömegtüntetés volt az önkényuralom ellen. Születésének 200. évfordulója.	
2000 12 10 	Bem József, Józef Bem (1794-1850. december 10.): lengyel katonatiszt, magyar honvéd-tábornok, az 1848-1849. évi szabadságharc egyik kiemelkedő alakja. 1830-1831-ben a lengyelek oroszellenes felkelése tüzérségének irányítója volt. A bukás után emigrált, és Nyugat-Európában tevékenykedett. 1848 tavaszán Galíciában tűnt fel, majd októberben a forradalmi Bécsben a véderő parancsnoka. A bukás után Magyarországra menekült. Kossuth december elsején az erdélyi hadsereg főparancsnokának nevezte ki. Itt nagy hadi sikereket ért el. Az oroszok támadásait azonban már nem tudta visszaverni, és Segesvárnál döntő vereséget szenvedett tőlük. A bukás után Törökországba emigrált, mohamedán hitre tért, és Murad Tevfik pasa néven a meghódított Szíria katonai parancsnokaként halt meg. Halálának 150. évfordulója.	
2000 12 10 	Toldy Ferenc (eredetileg Schedel Ferenc) (1805-1875. december 10.): irodalomtörténész, kritikus, egyetemi tanár, orvos, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja és 25 évig titkára, a Kisfaludy Társaság alapító tagja. 1871-ben írói működésének 50. évfordulóján kapta nevét az utca, amelynek 30. számú házában akkor lakott. Halálának 125. évfordulója.	
2000 12 11 	Wesselényi Két személy is lehet a névadó a két ~ (grófi és bárói) családból. 1. Wesselényi Ferenc gróf (1605-1667): harcolt a törökök ellen. 1647-ben az ország főkapitánya, 1655-ben nádor. A vasvári béke (1664) után Zrínyi Péterrel, Frangepán Ferenccel és Nádasdy Ferenccel I. Lipót uralma ellen összeesküvést szervezett, de még annak leleplezése előtt meghalt. Társait kivégezték. Születésének 400. évfordulója. 2. Wesselényi Miklós báró (1796-1850. december 11.): politikai író, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, igazgató tagja. A reform-ellenzék egyik vezetője, gróf Széchenyi István barátja. A kormány, hogy kikapcsolja a politikai életből hűtlenségi pert indított ellene. Deák Ferenc és Kölcsey Ferenc voltak a védői. Három évi börtönre ítélték, de szembaja miatt rövidesen szabadlábra helyezték. 1840-ben kegyelmet kapott, 1844-ben megvakult. Jelentős szerepe volt abban, hogy 1848 szeptemberében a Kolozsvárott az országgyűlés kimondta Erdély unióját Magyarországgal. Az 1838-as nagy árvíz alatti tevékenysége elismeréseként “az árvízi hajós” jelzőt kapta. 1842. október 31-én Pest szabad királyi város “Az 1838. évi árvíz alkalmával szerzett érdemekért” díszpolgári címmel tüntette ki. Halálának 150. évfordulója.	
2000 12 17 	Czuczor Gergely (1800. december 17.-1866): benedekrendi pap, tanár, költő, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 2 00. évfordulója.	
2000 12 22 	Kemény Zsigmond (1814-1875. december 22.): író, politikus. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. 1847-ben Erdélyből került a fővárosba. A Pesti Hírlap munkatársa, később a Pesti Napló szerkesztője lett. A magyar történelmi és társadalmi regény úttörője. Halálának 125. évfordulója.	
2000 12 24 	Jerney János (1800- 1850. december 24.): nyelvész, a Magyar Tudományos Akadémia tagja. Az őshaza kutatója. Saját költségén szervezett expedíciójával bejárta Moldvát, Dél-Oroszországot és a Krim félszigetet. Halálának 150. évfordulója.	

2001. év 

2001 01 01 	Cathry [kátri] Szaléz Franz (1834-1901): svájci mérnök, a Svábhegyi Fogaskerekű Vasút tervező-építője. Halálának 100. évfordulója.	
2001 01 03 	Czimra Gyula (1901. január 3.-1966): festőművész. Itthoni tanulmányai után Párizsban tanult. 1933-ban Rákoshegyre költözött, és ott élt haláláig. Képeiből állandó kiállítást rendeztek Rákoskeresztúron. Halálának 100. évfordulója.	
2001 01 01 	Cserba Elemér (1876-1936): jogász Újpesten, majd 1907-től Rákospalotán, amelynek 1923. szeptember 4-én megválasztott képviselőtestülete polgármesterré választotta. Igen sokat tett azért, hogy a község várossá alakulhasson. Születésének 125. évfordulója.	
2001 01 01 	Endre Régi magyar férfinév (András). Az utcák neve valószínűleg a magyar királyok emlékét őrzi.: I. Endre (1046-1060); II. Endre (1176 vagy 1177-1235); III. Endre 1265 körül-1301) (Az utolsó Árpádházi király). Halálának 700. évfordulója.	
2001 01 01 	Esterházy A család Esterházyként írja a nevét, a köznyelv a kiejtés szerint Eszterházynak. Az utcák névadói közül - ha nincs külön említve - nem lehet senkit keresztnévvel azonosítani, mert olyan sok érdemdús embert adott a főúri család a hazának. Pesti palotájuk ebben az utcában volt. (Ma: Pollack Mihály tér.) A család kiemelkedő tagjai: ~ Antal, gróf (1676-1722): kuruc generális, Rákóczi fejedelem bujdosótársa. Születésének 325. évfordulója. ~ Ferenc, gróf (1715-1785): 1766-tól magyar kancellár, később főkancellár. Szolgálata idején hajtották végre a Mária Terézia elrendelte úrbéri szabályozást és a magyarországi tanügyi reformokat. 1783-tól horvát bán. ~ Imre, gróf (1663-1745): a pálos rend generálisa, váci, veszprémi püspök, majd esztergomi érsek, hercegprímás. Ő koronázta meg Mária Teréziát. Vagyonát jótékony célra hagyta. ~ Miklós (1582-1645): 1613-ban báró, 1625-ben nádorrá választották, 1626-ban gróffá emelte II. Ferdinánd király. Ő alapozta meg a család hatalmát és vagyonát. ~ Miklós József, herceg (1714-1790):magas rangú katonatiszt. Haydnt szerződtette az esterházai és kismartoni zenekarhoz. Beethoventől ő rendelte a C-dur misét. Hatalmas képgyűjteményét 1877-ben az állam az örökösöktől megvette, és ez lett az alapja az Országos Képtárnak, amely később a Magyar Nemzeti Múzeum gyűjteményével egyesítve lett a Szépművészeti Múzeum képtára.	
2001 01 01 	Frankovics Mihály (1876-1942): vasutas. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt, majd 1919-től a Kommunisták Magyarországi Pártja tagja. A Tanácsköztársaság alatt a rákospalotai direktórium elnöke, a Vörös Hadsereg politikai biztosa. Fogolycserével a Szovjetunióba került. Itt is a kommunista párt tagja lett, sőt a moszkvai pártbizottság Ellenőrző Bizottsága beválasztotta soraiba. Születésének 125. évfordulója.	
2001 01 01 	Gidófalvy Lajos (1901. január 1.-1945): hivatásos katonatiszt. 1944-ben kapcsolatot talált az ellenállási mozgalommal, vezetésével német- és nyilasellenes akciókat hajtottak végre. Az Erzsébet híd felrobbantását akarták megakadályozni és a nyilasokkal vívott tűzharcban vesztette életét. A háború után - posztumusz elismerésként -  őrnaggyá léptették elő. Születésének 100. évfordulója.	
2001 01 01 	Herein Károly (1851-1907): kultúrmérnök, Budapest Főváros magasépítési ügyosztályának helyettes vezetője, Kispest közéletének aktív résztvevője. Herrich Károllyal együtt sokat tett azért, hogy a helybéli telektulajdonosok felparcellázzák telkeiket, így segítve a község fejlődését. Születésének 150. évfordulója.	
2001 01 01 	Hitel Márton (1816-1876): nagyfuvaros. 1868-ban Kende Kanuth, Suda János, Török Flóris és Hitel Márton az akkori Gubacspusztán árverésen telkeket vásároltak, amelyeket felparcellázva eladtak, megteremtve ezzel Erzsébetfalvát. Valamennyi alapítóról volt itt utca elnevezve. 1906-ban a Kossuth-kultusz feltámadása idején a Hitel Mártonról elnevezett utca Kossuth Lajos, az addigi Csapó utca Hitel Márton nevét kapta. Ezt az utcát 1970-ben lebontották, és így az egyik alapító neve egy időre feledésbe merült. Halálának 125. évfordulója.	
2001 01 01 	Kolosy György (1826-1850): egyetemi hallgató. 1848. szeptember 28-án a fővárosba érkező Lamberg, Franz Philipp gróf császári biztost a pesti nép felkoncolta. A felháborodott tömeg egyik vezetője, a később gyilkossággal vádolt Kolosy György egyetemi hallgató női ruhába öltözve Erdélybe szökött. Hadnagyként hősiesen küzdött Bem seregében, 1849. január 1-től főhadnagyként Komáromban szolgált. Júniusban már százados a felső-tiszai hadseregben. A bukás után elfogták, és 1850. január 23-án az Újépületben kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
2001 01 01 	Montgomery of Alamein (1887-1976): angol katonatiszt, tábornagy. 1942-ben El Alameinnél végzetes csapást mért az Afrikában harcoló német csapatokra. 1944-ben a brit csapatok főparancsnokaként vett részt a partraszállásban. Halálának 25. évfordulója.	
2001 01 01 	Romanelli, Guido (1876-19?): olasz katonatiszt, ezredes. Az 1918-as fegyverszünetet ellenőrző olasz katonai misszió vezetője. A Tanácsköztársaság alatt számos szélsőséges intézkedés végrehajtását akadályozta meg. Az új kurzus hálából egy régi pesti utca átnevezésével emlékezett meg róla. Születésének 125. évfordulója.	
2001 01 01 	Szalárdi Mór (1851-1914): orvos, a hazai lelencügy reformátora. 1884-ben megalapította az Országos Lelencház Egyesületet. 1902-től haláláig az állami gyermekmenhely igazgatóhelyettese és főorvosa. Születésének 150. évfordulója.	
2001 01 01 	Telegdi János (1576-1647): kalocsai érsek. Születésének 425. évfordulója.	
2001 01 01 	Török Bálint Enyingi ~ (?-1551): nagybirtokos, főnemes, 1521-ben nándorfehérvári bán. 1526-ban a mohácsi csatában II. Lajos egyik testőre. Előbb I. Ferdinánd, majd János király pártjára állt. 1541-ben II. Szolimán elfogatta. A konstantinápolyi Héttoronyban halt meg. Halálának 450. évfordulója.	
2001 01 01 	Vay Ádám (1656-1719): kuruc szenátor, udvari főkapitány. Együtt raboskodott Rákóczi Ferenccel a bécsújhelyi börtönben. 1702-ben szabadult, 1703-ban csatlakozott Rákóczihoz. Egyike volt a fejedelem legbizalmasabb tanácsosainak. A szatmári békét nem fogadta el, 1711-től haláláig Danzigban (ma Gdansk) élt. Születésének 250. évfordulója.	
2001 01 01 	Vazul másként Vászoly (976-78 körül-1037): herceg, az Árpádházi Taksony fejedelem unokája. Vonakodott felvenni a kereszténységet. A régi rend híveitől támogatva összeesküvést szított Szent István ellen, aki megvakítatta és megsiketíttette, hogy uralkodásra alkalmatlanná tegye. A későbbi Árpád-házi királyok az ő leszármazottai. Születésének 1025. évfordulója.	
2001 01 02 	Hullay Jenő (helyesen: Hullai) (1926. január 2.-1944): asztalos. A család Kispesten lakott. Bátyjával csatlakozott a kőbányai ellenállókhoz, majd Stollár Béla csoportjához került. A Lipótvárosban, a Légrády-nyomda védelmében, a nyilasok elleni harcban halt meg. Születésének 75. évfordulója.	
2001 01 24 	Hadrianus, Publius Aelius (76. január 24.-138): római császár 117-138 között. 108-ban Pannonia Inferior helytartója. Megerősítette a Duna melletti limest. Többször is bejárta az egész birodalmat, Daciában és Pannoniában városokat alapított. Rómában levő síremléke az Angyalvár. Születésének 1925. évfordulója.	
2001 01 25 	Gyulai Pál (1826. január 25.-1909): író, irodalomtörténész, költő, kritikus, egyetemi tanár, a Kisfaludy Társaság és a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2001 02 01 	Zambelli Lajos (1815-1901. február 1.): osztrák tiszt, honvéd ezredes. 1849-ben serege élén Nagytéténynél győzelmet aratott. Világos után 8 évi várfogságra ítélték, de 1851-ben kegyelmet kapott. 1864-ben az Almásy-féle függetlenségi mozgalom kapcsán letartóztatták, 1867-ben szabadult amnesztiával. Halálának 100. évfordulója.	
2001 02 18 	Szerdahelyi József (1804-1851. február 18.): színművész, a Nemzeti Színháznak alapításától tagja; Szerdahelyi Kálmán (1829-1872): színművész, a Nemzeti Színház tagja. Halálának 150. évfordulója.	
2001 02 23 	Bihari Mór (1883-1976. február 23.): pedagógus. A Tanácsköztársaság alatt iskolavezető, majd a Központi Munkás- és Katonatanács művelődési osztályán előadó. Emigrációja után, 1927-ben hazajött. A Pedagógus Szakszervezet alapító tagja, 1945 után politikai tanfelügyelő. A Magyar Kommunista Párt és utódpártjai aktivistája, a Pedagógus Szakszervezet Központi Vezetőségének tagja. Halálának 25. évfordulója.	
2001 03 04 	Keglevich Gábor gróf (1848-1926. március 4.): országgyűlési képviselő, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyei törvényhatósági bizottsága virilista tagja, az Országos Gazdasági Munkás- és Cselédsegélypénztár vezetőségi tagja, a megyei Gazdasági Egyesület elnöke. Az 1905-1906. évi nemzeti ellenállási mozgalom megyei résztvevője. Halálának 75. évfordulója.	
2001 03 05 	Nagy Lajos király I. (Nagy) Lajos (1326. március 5.-1382): Anjou-házi király, uralkodott: 1342-1382. Születésének 700. évfordulója.	
2001 03 06 	Káldy Gyula (1838-1901. március 6.): karmester, zenetanár, rendező, az Operaház igazgatója. Halálának 100. évfordulója.	
2001 03 09 	József, Jozef Anton Johannes főherceg (1776. március 9.-1847): Magyarország helytartója (1795), majd nádora (1796), II. Lipót fia. Szívügyének tekintette Pest fejlesztését. Nádorsága alatt épült újjá az 1838-as árvíz után rombadőlt Pest. Sor került a Városliget rendezésére, a Nemzeti Múzeum, a Ludovika Akadémia felépítésére. Születésének 225. évfordulója. Születésének 225. évfordulója.	
2001 03 12 	Madzsar József (1876. március 12.-1941): orvos. A század elején már a polgári radikális eszme híve. Az 1914-ben alakult Polgári Radikális Párt alelnöke. A Károlyi-kormányban egészségügyi államtitkár. A Tanácsköztársaság alatt az országos egészségvédelem vezetője volt. Bécsbe emigrált. 1924-ben hazatért és bekapcsolódott a munkásmozgalomba. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt baloldali ellenzékének egyik vezetője lett, 1936 márciusában a Szovjetunióba emigrált és nemzetközi publicisztikai tevékenységet fejtett ki. A sztálinizmus áldozata lett. Születésének 125. évfordulója.	
2001 03 20 	Fodor József (1843-1901. március 20.): orvos, higiénikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Ő alapította az Országos Közegészségügyi Intézetet, és elsőnek indítványozta az iskolaorvosi intézmény létesítését. Halálának 100. évfordulója.	
2001 03 27 	Rákóczi Ferenc II. ~ (1676. március 27.-1735): nagybirtokos, Erdély választott fejedelme (1704-1711), a magyarországi szövetkezett rendek vezérlő fejedelme (1705-1711). Magyarország leggazdagabb főúri családjából származik. Amikor Munkács várát - amelyet édesanyja Zrínyi Ilona védelmezett - a császáriak elfoglalták (1688), elszakították anyjától, és előbb Bécsben, majd utóbb Csehországban a jezsuiták nevelték. 1692-től Bécsben élt, 1694-ben megnősült. 1697-ben nem vállalta a hegyaljai felkelés vezetését. Három évvel később azonban a nemesek körében megindult szervezkedés élére állt. 1701-ben felségárulás vádjával elfogták és bebörtönözték. Felesége segítségével megszökött, Lengyelországba Brezan várába menekült. 1703-ban innen szólította harcba a függetlenségért az ország “nemes és nemtelen népét”. Az Esze Tamás ezereskapitánynak átadott zászlókon a “Cum Deo pro patria et libertate” felirat állt. A hadba szálló jobbágyoknak teljes felszabadítást adott. Élénk diplomáciai tevékenységgel próbált szövetségeseket nyerni Magyarország számára. 1704. július 8-án az erdélyi országgyűlés Gyulafehérvárott fejedelemmé, 1705. szeptember 17-én a szécsényi országgyűlés Magyarország vezérlő fejedelmévé választotta. 1707. május 1-én az ónodi országgyűlés kimondta a Habsburg-ház trónfosztását, és az ország igazgatását a fejedelemre és a mellette működő szenátusra bízta. A szabadságharc bukása után előbb Franciaországba, majd Törökországba emigrált, ahol Rodostoban (ma Tekirdag) jelölt ki a magyarok részére tartózkodási helyet a Porta. Száműzetésében megírta - Szent Ágoston Vallomásai által is ihletett - önéletrajzát. Itt halt meg. Hamvait bujdosótársaiéval együtt 1906-ban Kassán (ma Szlovákia: Koice) temették el. Születésének 325. évfordulója.	
2001 04 10 	Kresz Géza (1845-1901. április 10.): orvos, számos orvosi szakkönyv szerkesztője. Nevéhez fűződik a Budapesti Önkéntes Mentő Egyesület megalapítása. Halálának 100. évfordulója.	
2001 04 18 	Németh László (1901. április 18.-1975): orvos, író. Születésének 100. évfordulója. Lásd még 2000-nél.	
2001 04 20 	Zöld Sándor (1913-1951. április 20.): orvos. A harmincas évek első felétől a debreceni Orvostudományi Egyetemen a baloldali diákmozgalom egyik vezetője. 1932-től az illegális kommunista párt tagja. 1945 után több pártfunkciót töltött be. 1950-től belügyminiszter, a Politikai Bizottság tagja. A törvénysértések légkörében öngyilkos lett. Halálának 50. évfordulója.	
2001 04 27 	Laufenauer Károly (1848-1901. április 27.): elme- és ideggyógyász, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2001 05 01 	Szerb Antal (1901. május 1.-1945): irodalomtörténész, író, esszéista. A Magyar Irodalomtudományi Társaság első elnöke. Első írásai a Nyugatban jelentek meg. A II. világháború alatt többször behívták munkaszolgálatra. A balfi táborban pusztult el. Születésének 100. évfordulója.	
2001 05 02 	Vázsonyi Vilmos (1868-1926. május 2.): ügyvéd, újságíró, országgyűlési, nemzetgyűlési képviselő, miniszter. 1894-ben megalapította a Polgári Demokrata Kört, majd a hasonló nevű pártot. Ettől az évtől kezdve haláláig tagja volt Budapest székesfőváros törvényhatósági bizottságának. 1901-ben a Demokrata Párt színeiben országgyűlési képviselővé választották. Több, akkor híres perben védőügyvéd. Az általános és titkos választójog harcosa. 1918 októberében Svájcba ment, így fejezve ki egyet nem értését a kialakult helyzettel. Hazatérése után megalakította a Nemzeti Demokrata Polgári Pártot, melynek képviselője lett. 1924-ben létrehozta a Demokrata Blokk nevű baloldali ellenzéki csoportot. Elítélte a frankhamisításba keveredetteket. Ennek bírósági tárgyalása idején Badenben volt gyógykezelésen, és ott hirtelen meghalt. Ravatalát a Központi Városháza udvarán állították fel. 1918. január 23-án “a haza és a székesfőváros körül szerzett hervadhatatlan érdemeiért” a főváros díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 75. évfordulója.	
2001 05 07 	Berzsenyi Dániel (1776. május 7. -1836): költő, a Magyar Tudományos Akadémia tagja. Születésének 225. évfordulója.	
2001 05 08 	Székely Mihály (1901. május 8..-1963): operaénekes, Kossuth-díjas. Születésének 100. évfordulója.	
2001 05 24 	Bartók Lajos (1851. május 24. -1902): újságíró és költő. A Bolond Istók című szatirikus lap megalapítója. Születésének 150. évfordulója.	
2001 05 27 	Bogár Ignác (1876. május 27.-1933): nyomdász. Az 1910-es években a nyomdász szakszervezet egyik vezetője. 1919-ben a Kommunisták Magyarországi Pártja és a Magyarországi Szociáldemokrata Párt egyesülésének egyik kezdeményezője. A Tanácsköztársaság alatt a Budapesti Munkástanács öttagú elnökségének és több más vezető testületének tagja. 1922-ben fogolycserével a Szovjetunióba került, ahol nyomdaigazgató lett. Születésének 125. évfordulója.	
2001 06 01 	Szántó Béla (1881-1951. június 1.): magántisztviselő. 1904-től a Magyarországi Szociáldemokrata Párt tagja. 1918-ban részt vett a Kommunisták Magyarországi Pártja megalapításában. Az őszirózsás forradalom idején a Budapesti Katonatanács egyik vezetője. A Tanácsköztársaság alatt hadügyi népbiztos. Bécsbe, Berlinbe emigrált, majd a Szovjetunióba ment, ahol a Szovjetunió Tájékoztatóirodájának (TASZSZ) munkatársaként dolgozott. 1945-ben hazajött. Előbb a szövetkezeti mozgalom egyik vezetője, majd diplomata lett. Halálának 50. évfordulója.	
2001 06 02 	Fejér György (1766-1851. július 2.): római katolikus pap, kanonok, költő, író, történész. A budapesti egyetem teológiai tanára, az egyetemi könyvtár igazgatója. “Codex diplomaticus Hungariae” című művében sok középkori történeti forrásanyagot gyűjtött össze, “Hungariae ecclesiasticus ac civilis” című oklevélgyűjteménye 1829-1844 között jelent meg. Halálának 150. évfordulója.	
2001 06 03 	Apor Péter (1676. június 3. -1752): erdélyi történetíró. Főműve a Metamorphosis Transsylvaniae. Születésének 325. évfordulója.	
2001 06 19 	Egry József (1883-1951. június 19.): festőművész, Kossuth-díjas. Halálának 50. évfordulója.	
2001 07 04 	Halász Gábor : (1901. július 4.-1945): kritikus, irodalomtörténész. Származása miatt munkaszolgálatra hívták be. Gyalogosan Németországba akarták vinni, de Balfon meghalt. A III. kerületben lakott. Az utcaelnevezést az Irodalomtörténeti Társulat javasolta. Születésének 100. évfordulója.	
2001 07 13 	Egán Ede (1851. július 13.-1901): mezőgazdasági szakember. Az Országos Tejgazdasági Felügyelőség vezetője. Antiszemita politikát folytatva akarta visszaszorítani a Kárpátalján (Ruszinszkóban) élő zsidók gazdasági lehetőségeit. Programjába felvette az ott élő nemzetiségek magyarosítását is. Születésének 150. évfordulója.	
2001 07 14 	Vasvári Pál Eredetileg Fehér Pál (1826. július 14.-1849): filozófus, történész, tanár, a márciusi fiatalok egyik vezetője. Születésének 175. évfordulója.	
2001 07 17 	Egressy ~ (Galambos) Gábor (1808-1866): színművész. A magyar színművészet hőskorának kiemelkedő alakja. A Bánk bán első sikere az ő érdeme volt. Részt vett a szabadságharcban, annak bukása után emigrált. Ott besúgó lett, cserében büntetlenül hazatérhetett. Itthon a Nemzeti Színházban játszott, a színpadon bekövetkezett haláláig. ~ (Benjámin) Béni (1814-1851. július 17.): Egressy Gábor testvére, színművész, zeneszerző, író, a Szózat zeneszerzője. Halálának 150. évfordulója.	
2001 07 22 	Tartsay Vilmos (1901. július 22.-1944): vezérkari százados, közgazdász. 1944-ben Nagy Jenő ezredes révén csatlakozott a Magyar Nemzeti Felkelés Felszabadító Bizottságához. 1944. november 22-én Andrássy úti lakásán elfogták, és december 8-án kivégezték. Születésének 100. évfordulója.	
2001 07 23 	Fényes Elek (1807-1876. július 23.): statisztikus és geográfus. A Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, az Országos Statisztikai Hivatal szervezője. 1848-ban az első felelős kormány belügyminisztériumi osztálytanácsosa. Szemere Bertalan megbízta az Országos Statisztikai Hivatal megszervezésével. Később a forradalmi vészbíróság pesti elnökének nevezték ki. A bukás után bíróság elé került, de felmentették. Halálának 125. évfordulója.	
2001 07 28 	Vándor Sándor (1901. július 28.-1945): karmester, zeneszerző. Külföldi zenei tanulmányait befejezve egy ideig Olaszországban működött; 1932-ben tért haza. 1936-ban énekkart alakított, amely később Vándor kórus néven vált ismertté. Szerzeményei közül legnépszerűbbek a József Attila dalok. Származása miatt gyalogmenetben Németországba akarták vinni, de Sopron-Bánfalván meghalt. Születésének 100. évfordulója.	
2001 07 31 	Hauszmann Alajos (1847-1926. július 31.): építész, műegyetemi tanár, szakíró, a Fővárosi Közmunkák Tanácsa tagja (1895-1926), a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Halálának 75. évfordulója.	
2001 08 15 	Bakfark Bálint (1507-1576. augusztus 15. vagy 21.): a kor nemzetközi hírű lantosa és komponistája. Zápolya János királysága idején udvari lantművész, akit több olasz méltóság is szívesen meghívott udvarába. Halálának 425. évfordulója.	
2001 08 29 	Jagelló Litván nagyfejedelmi, majd lengyel királyi család a XIV-XVI. században. A dinasztia alapítója II. Wladyslaw (Ulászló) litván nagyherceg, aki I. (Nagy) Lajos király leányával, Hedviggel (Jadwiga) kötött házassága révén lengyel király lett. E kapcsolatra hivatkozva választottak a magyar főurak az úgynevezett “Jagelló-házból” királyokat: I. Ulászló (1424-1444): uralkodott: 1440-1444; II. Ulászló (1456-1516): uralkodott: 1490-1516; utána fia: II. Lajos (1506-1526): uralkodott: 1516-1526. augusztus 29. Halálának 475. évfordulója.	
2001 08 29 	Tomori Pál (1475-1526. augusztus 29.): katona, több vár várnagya, kalocsai érsek. Halálának 475.. évfordulója. Lásd még 2 000-nél is.	
2001 08 31 	Szilágyi Dezső (1840-1901. augusztus 31.): jogász, politikus, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2001 09 01 	Dobozi Mihály (?-1526. szeptember ?): Fejér megyei kisbirtokos, aki 1526-ban a törökök elől menekülve saját kardjával ölte meg feleségét, nehogy az asszony az ellenség kezébe kerüljön. A túlerővel szembeni harcban maga is elesett. Halálának 475. évfordulója.	
2001 09 08 	Závodszky Zoltán (1892-1976. szeptember 8.):operaénekes, a Magyar Állami Operaház örökös tagja. Halálának 25. évfordulója.	
2001 09 20 	Egán Ede (1851-1901. szeptember 20.): mezőgazdasági szakember. Az Országos Tejgazdasági Felügyelőség vezetője. Antiszemita politikát folytatva akarta visszaszorítani a Kárpátalján (Ruszinszkóban) élő zsidók gazdasági lehetőségeit. Programjába felvette az ott élő nemzetiségek magyarosítását is. Halálának 100. évfordulója.	
2001 09 25 	Odry Árpád (1876. szeptember 25.-1937): színművész, rendező, színészpedagógus, a Nemzeti Színház örökös tagja. Születésének 125. évfordulójára	
2001 10 05 	Ditrói Mór (1851. október 5.-1945): színművész és színházigazgató. A róla elnevezett utca legfontosabb működési helye, a Vígszínház mellett van. Születésének 150. évfordulója.	
2001 10 05 	Jászai Mari (1850-1926. október 5.): színművésznő. A Nemzeti Színház örökös tagja. Halálának 75. évfordulója.	
2001 10 08 	Tormay Cecil (1876. október 8.-1932): író. 1918-ban ő szervezte meg a Magyar Asszonyok Nemzeti Szövetségét (MANSz), amely nemzetvédelmi-, kulturális- és külföldi propaganda tevékenységet folytatott. Születésének 125. évfordulója.	
2001 10 17	Deák Ferenc (1803. október 17.-1876): jogtudós, politikus, országgyűlési követ, illetve képviselő, az első felelős magyar kormány igazságügyi minisztere (1848), a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. Az 1848 előtti reform-országgyűléseken az ellenzék egyik vezéralakja. 1848 szeptemberében lemondott miniszterségéről, de 1849 januárjáig vett részt az országgyűlés munkájában. 1861-től újra országgyűlési képviselő. A kiegyezés előkészítése gyakorlatilag az ő munkája, de az új magyar kormányban már semmiféle szerepet nem vállalt. Politikai súlya és befolyása a magyar közéletben ezután is megmaradt. Minden társadalmi osztályban nagy népszerűségnek örvendett. “A haza bölcse”-ként tisztelték. Pest és Buda városa 1845. május 19-én “a haza s különösen a városok ügyeinek előmozdítása körül szerzett érdemekért” díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 2 00. évfordulója.	
2001 10 21 	Daruváry Alajos (1826. október 21.-1912): a magyar királyi Curia másodelnöke. Születésének 175. évfordulója.	
2001 10 26 	Drágfy A Drágfy család tagjai a XIV-XVI. században magas méltóságokat töltöttek be a magyar történelemben. ~ Miklós 1367-ben erdélyi vajda, ~ Bertalan (1447-1501. október 26.): Hunyadi Mátyás és II. Ulászló alatt főpohárnok, Halálának 500. évfordulója. ~ János (? -1526. augusztus 29.): II. Ulászló és II. Lajos tárnokmestere, országbíró, a mohácsi ütközetben halt hősi halált. Halálának 475. évfordulója.	
2001 12 07 	Székács Ferenc (1844-1901. december 17.): bíró, jogi szakíró. 1886-tól budapesti törvényszéki alelnök, 1891-1901 között kúriai bíró volt. Halálának 100. évfordulója.	
2001 12 11 	Harsányi Kálmán (1876. december 11.-1929): pénzügyi tanácsos, költő, író. műfordító. Legnagyobb művészi sikerét “Ellák” című történelmi drámájával aratta. Születésének 125. évfordulója. Születésének 125. évfordulója.	
2001 12 13 	Garami Ernő (1876. december 13.-1935): műszerész, miniszter, a Magyarországi Szociáldemokrata Párt egyik nagy tekintélyű vezetője. A Népszava felelős szerkesztője volt 1898-1919 között, 1906-ban a párt tudományos folyóirata a Szocializmus szerkesztője. A Tanácsköztársaság kikiáltásakor Svájcba ment. Később hazatért, de a párt akkori vezetőivel nem tudott jó kapcsolatot kialakítani, emiatt újra külföldre távozott. Végleges hazatérése után hamarosan meghalt. Születésének 125. évfordulója.	
2001 12 13 	Stróbl Alajos (1856-1926. december 13.): szobrász, főiskolai tanár. Halálának 75. évfordulója.	
2001 12 17	Fráter György Fráter (Martinuzzi, Utieeni) György (1482-1551. december 17.): pálos-rendi szerzetes, sajóládi perjel, váradi püspök, esztergomi érsek, bíboros. I. (Zápolya, Szapolyai) János király kincstartója, a király halála után János Zsigmond gyámja és Izabella királyné tanácsadója. Az önálló erdélyi fejedelemség megteremtője. Politikai gyilkosság áldozata lett. Halálának 4500. évfordulója.	
2001 12 21 	Gvadányi József gróf (1725-1801. december 21.): költő, író, Mária Terézia lovassági tábornoka. Legnevesebb műve: “Egy falusi nótáriusnak budai utazása.” 200. évfordulója.	
2001 12 29 	Gombos Ferenc (1876. december 29.-1919): vasmunkás. A Kommunisták Magyarországi Pártja csepeli alapszervének alapító tagja. A Tanácsköztársaság idején a Forradalmi Törvényszék egyik ülnöke, majd egy karhatalmi alakulat parancsnoka. A bukás után bíróság halálra ítélte és kivégezték. Születésének 125. évfordulója.	

2002. év

2002 01 01 	Beloiannisz, Nikosz (1916-1952): görög kommunista. 1943-44-ben harcolt a német-olasz fasiszták ellen, majd a Görög Kommunista Párt Központi Bizottságának tagja lett. Részt vett a demokratikus népi felkelésben. 1952-ben meggyőződése miatt kivégezték. Halálának 50. évfordulója.	
2002 01 01 	Csík István (1902-1942): géplakatos. A Magyar Vas- és Fémmunkások Szakszervezete erzsébetfalvai csoportjának vezetőségi tagja, a Vasas Kultúrotthon Munkás Könyvtárának vezetője volt. Büntetőszázaddal a Szovjetunióba vitték. Születésének 100. évfordulója.	
2002 01 01 	Drugeth Család. Károly Róbertet kisérték Magyarországra. Kiemelkedő tagjai: Fülöp, Károly Róbert tárnokmestere, később nádor. Homonnai Drugeth Bálint (1577-1609): Bocskai István egyik hadvezére. Születésének 425. évfordulója. Zichy Péter helybéli birtokos első felesége Homonnai Drugeth Klára volt.	
2002 01 01 	Galeotto, Marzio (1427-1497): humanista tudós, Itáliából került Mátyás király udvarába. Írásaiban a korszakról adott beszámolót. Születésének 575. évfordulója.	
2002 01 01 	Hám Kálmán (1923-1952): bányász. A szuhakállói nagy bányaszerencsétlenség idején bányamentőként sok embert kimentett, de készüléke tönkrement, és ő maga meghalt. Halálának 50. évfordulója.	
2002 01 01 	Havas Ignác (1802-1887): orvos, Pest szabad királyi város, majd Budapest főváros törvényhatósága tagja. A főváros egyesítése alkalmából kormánybiztosnak nevezték ki. Döntő szerepe volt az egyesítés végrehajtásában. Kőbányai szőlőbirtokos. A róla elnevezett utca egykori birtoka közelében van. Születésének 200. évfordulója.	
2002 01 01 	Kós Károly (1883-1977): építészmérnök, író, politikus, grafikus, könyvkiadó. Erdélyben élt, de építészeti munkái Budapesten is láthatók; pl. a Wekerletelep, az Állatkertben több állatház, a Városmajor utcai iskola. A XX. század magyar művelődéstörténetének egyik meghatározó alakja. Halálának 50. évfordulója.	
2002 01 01 	Leonardo da Vinci (1452-1519): olasz festőművész, szobrász, építész, író, anatómus, fizikus. Születésének 500. évfordulójára emlékezve kapta az utca e nevet. Születésének 500. évfordulója.	
2002 01 01 	Lipthay Béla báró (1827-1899): jogász. A szabadságharcban tisztként harcolt. Világosnál századosként Nagysándor József tábornok parancsőrtisztje. 1860 után országgyűlési képviselő, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja, a Fővárosi Közmunkák Tanácsának alapító tagja (1870-1899), a Kisfaludy Társaság tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2002 01 01 	Melczer János (1802-1864): 33 éven át Rákoskeresztúr evangélikus lelkésze. Az 1848-1849. évi szabadságharc alatt tett nyilatkozataiért várfogságra ítélték. Két év múlva szabadult és visszatért Rákoskeresztúrra. Születésének 200. évfordulója.	
2002 01 01 	Mészáros József (1902-1944): mezőgazdasági munkás, illegális szemináriumot szervezett az ifjúmunkások között. 1944. november 3-án a nyilasok elhurcolták és nyoma veszett. Születésének 100. évfordulója.	
2002 01 01 	Pápay István (1827-1897): kancelláriai tanácsos, igen jó viszonyban volt a kiegyezést előkészítő államférfiakkal. 1867-től a királyi kabinetiroda osztályfőnöke. Buda 1863. december 3-án díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 125. évfordulója.	
2002 01 01 	Pentz Károly (1902-1943): közgazdász. A Tanácsköztársaság alatt részt vett az ifjúsági mozgalomban és ezért később internálták. Bekapcsolódott a Magyarországi Szociáldemokrata Párt helyi szervezetének munkájába. Az 1930-as években megválasztották Budafok városa tanácstagjának. Büntetőszázaddal munkaszolgálatra a Szovjetunióba vitték. Születésének 100. évfordulója.	
2002 01 01 	Perényi Régi magyar történelmi család. Tagjai országos méltóságokat töltöttek be. ~ Imre (?-1519): nádor; ~ Péter (1502-1548): erdélyi vajda és kancellár. Születésének 500. évfordulója	
2002 01 01 	Ribényi Antal (1852-1911): plébános. 1883-ban került Kispestre, megépíttette az első kápolnát, majd annak helyére a Rudolf fogadalmi (ma Nagyboldogasszony) templomot. Megalapította a Kaszinót, amelynek első elnöke lett. Születésének 150. évfordulója.	
2002 01 01 	Sarolta (Botka Sarolta) (1877-1964): gróf Klebelsberg Kuno felesége, a pesthidegkúti Klebelsberg-kastély tulajdonosa. 1951-ben Okányba (Csongrád megye) telepítették ki, 1953-tól a szegedi püspöki palotában húzódott meg élete végéig. 1964-ben papírra vetett emlékiratában - “Életutunk, emlékek” - állított emléket férjének. Születésének 125. évfordulója.	
2002 01 01 	Vántus Károly (1879-1927): ács. Halálának 75. évfordulója. Lásd még 2004-nél.	
2002 01 01 	Varga József (1927-1944): bányász. A II. világháború alatt az illegális Szabad Népet terjesztette, a nyilas időkben fegyvereket szerzett az ellenállóknak. Elfogták és valószínűleg koncentrációs táborba vitték. Születésének 75. évfordulója.	
2002 01 01 	Varga Katalin (1802-1852): az 1840-es években az erdélyi román bányászjobbágy-mozgalom vezetője. 1847-ben letartóztatták, közel 4 évig ítélet nélkül fogva tartották, majd szülőfalujába, Halmágyra internálták. Születésének 200., halálának 50. évfordulója.	
2002 01 18 	Aschner Lipót (1872-1952. január 18.): az Egyesült Izzólámpa és Villamossági Rt. vezérigazgatója, a Gyáriparosok Országos Szövetségének alelnöke. Igen nagy szerepe volt az Egyesült Izzó fejlesztésében, világhírűvé tételében. Újpest sportja az ő bőkezű támogatásával fejlődött ki. Halálának 50. évfordulója.	
2002 01 19 	Forgách A névadó a magyar történelemben nagy szerepet játszó család. Kiemelkedő tagjai: ~ Ferenc (1535-1577. január 19.): történetíró, váradi püspök. Megírta Magyarország 1540-1572 közötti történetét. Halálának 425. évfordulója.; ~ Simon gróf (1669-1730): császári tábornok, aki 1704-ben átállt a kurucokhoz. II. Rákóczi Ferenc tábornaggyá nevezte ki, de 1706-tól 1710-ig fogságban tartotta; ~ Antal (1819-?): Buda szabad királyi főváros 1863-ban díszpolgári címmel tüntette ki.	
2002 01 22 	Csonka János (1852. január 22.-1939): gépészmérnök, feltaláló. Bánki Donáttal együtt feltalálta a benzinmotorokhoz szükséges porlasztót, megépítették az első magyar motorkerékpárt és motorcsónakot, a posta részére a csomagszállító triciklit és autót. Közeli műhelyéből fejlődött ki a róla elnevezett gépgyár. Születésének 150. évfordulója.	
2002 02 01 	Berda József (1902. február 1.-1966): Baumgarten- és József Attila-díjas költő. Születésének 100. évfordulója.	
2002 02 07 	Jáhn Ferenc (1902. február 7.-1945): orvos. 1928-ban Kispesten vállalt állást. Részt vett a Magyarországi Szociáldemokrata Párt munkájában, ezen belül létrehozta a Szocialista Orvosszervezetet. 1935-től Kispest megyei város képviselő-testületének tagja volt. Az 1935. évi, nagy botrányt kavart kispesti szociológiai kiállítás egyik rendezője. A szegények orvosaként emlegették. 1940-ben illegális tevékenysége miatt letartóztatták, majd börtönbüntetést kapott. 1944-ben az ellenállási mozgalomban való részvételéért koncentrációs táborba került. Születésének 100. évfordulója.	
2002 02 18 	Simonyi József báró (1777. február 18.-1837): hivatásos katonatiszt, ezredes, németül Oberst, magyarítva óbester. Vitézségéért már főhadnagyként megkapta a legnagyobb katonai kitüntetést, a Mária Terézia rendet. Kortársaitól a “legvitézebb huszár” jelzőt kapta. Élete utolsó szakaszában tisztázatlan vádakkal megfosztották rangjától és bebörtönözték. Születésének 225. évfordulója.	
2002 02 20 	Gergely Győző (1877. február 20.-1945): újságíró, műfordító. A Budapesti Hírlap, majd a Népszava munkatársa. Részt vett az ellenállási mozgalomban. A nyilasok agyonlőtték. Születésének 125. évfordulója.	
2002 02 26 	Victor Hugo Hugo, Victor [viktor ügó] (1802. február 26.-1885): francia költő, regény- és drámaíró, az európai romantikus irodalom nagy alakja. Születésének 125. évfordulója.	
2002 03 01 	Kerényi Frigyes (1822-1852. március ?): költő. Halálának 150. évfordulója.	
2002 03 03 	Förster Aurél (1852. március 3.-1932): közgazdasági író, jogász. Országgyűlési, illetve nemzetgyűlési képviselő. Az 1900-as évek elején Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye tisztviselője, törvényhatósági bizottságának virilista tagja. Részt vett az 1905-1906. évi nemzeti ellenállási mozgalomban. Születésének 150. évfordulója.	
2002 03 07 	Mosolygó Antal (1891-1927. március 7.): fényező. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt tagja. Részt vett a Kommunisták Magyarországi Pártja megalakításában. A Tanácsköztársaság alatt a Központi Munkás- és Katonatanács tagja, a Vörös Hadsereg zászlóalj politikai biztosa. 1921-ben fogolycserével a Szovjetunióba került. Halálának 75. évfordulója.	
2002 03 07 	Szurday Róbert (1877. március 7.-1938): a Magyar Pamutipari Részvénytársaság igazgatója, a Magyar Pamutközpont elnöke, a Magyar Munkaadók Szövetsége Központjának elnöke, országgyűlési képviselő. Születésének 125. évfordulója.	
2002 03 17 	Wlassics Gyula báró (1852. március 17.-1937): jogász, egyetemi tanár, országgyűlési képviselő, kultúrpolitikus, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, majd 1898 és 1901 között másodelnöke is. 1893-ban a polgári házasság intézménye mellett foglalt állást. Minisztersége alatt (1895-1903) vált lehetségessé a nők felvétele az egyetemi bölcsészeti, orvosi és gyógyszerészi karokra. Elrendelte a nyomdai köteles példányok leadását, megalapította a Képzőművészeti Akadémiát stb. 1906-tól 1935-ig a Közigazgatási Bíróság elnöke 1918-ban a főrendiház, majd 1927-1935 között a felsőház elnöke, 1923-tól a hágai választott bíróság tagja. 1901-ben Újpest díszpolgárává választotta. Születésének 150. évfordulója.	
2002 03 19 	Tolnai Lajos (eredetileg Hagymássy Lajos) (1837-1902. március 19.): író, tanár, református lelkész. Halálának 100. évfordulója.	
2002 03 20 	Tótfalusi Kis Miklós (Misztótfalusi) (1650-1702. március 20.): Az amszterdami Blaen-nyomdában művészi fokon elsajátította a betűmetszés és könyvnyomtatás mesterségét. 1683-ban önállósította magát, és mint betűmetsző hamarosan a legismertebbek közé került. 1689-ben felszámolta már világhírű amszterdami műhelyét és hazatért, hogy közvetlenül szolgálhassa az erdélyi magyar művelődés ügyét. Emlékére betűtípust neveztek el róla. Halálának 300. évfordulója. Lásd még 2000-nél is.	
2002 03 23 	Tisza Kálmán (1830-1902. március 23.): nagybirtokos, politikus, országgyűlési képviselő, miniszter több tárca élén, miniszterelnök, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. 1848-1849-ben minisztériumi tisztviselő. A bukás után emigrált. 1859-től vett részt a politikai életben. 1861-ben az országgyűlés alelnöke, a határozati párt vezetője, amely szemben állt a kiegyezés Deák Ferenc által megfogalmazott formájával. Programjával a legerősebb párt lett az országgyűlésben. 1875-ben feladta addigi programját, és a meggyengült kormánypárttal egyesülve megalakította a Szabadelvű Pártot, amely 30 évig volt vezető párt. A leghosszabb ideig (15 évig) hivatalban volt magyar miniszterelnök. Kiépítette a korszerű államrendszert, elősegítette a gazdaság fejlődését. Halálának 100. évfordulója.	
2002 04 07 	Osvát Ernő (1877. április 7.-1929): szerkesztő, kritikus. Az 1908-ban megindult Nyugat című folyóiratnak haláláig legfőbb irányítója. Születésének 125. évfordulója.	
2002 04 10 	Bulyovszky Gyula (1827. április 10.-1883): ügyvéd, újságíró, az 1848-as márciusi ifjúság egyik vezetője. A Nefelejts, a Hölgyfutár, a Sürgöny szerkesztője. Rákoshegyen, a közelben lakott. Születésének 175. évfordulója.	
2002 04 19 	Horánszky Nándor (1838-1902. április 19.): jogász, politikus, országgyűlési képviselő, kereskedelemügyi miniszter. Ebben az utcában lakott. Halálának 100. évfordulója.	
2002 04 23 	Mednyánszky László (1852. április 23.-1919): festő. Születésének 150. évfordulója.	
2002 04 24 	Edvi Illés Aladár (1858-1927. április 24.): gépészmérnök, műegyetemi tanár, 1882-től a kereskedelmi minisztériumban az iparfejlesztési osztály irányítója. Halálának 75. évfordulója.	
2002 04 24 	Szántó Kovács János (1852 április 24.-1908): földműves, a Viharsarok agrárszocialista mozgalmának egyik vezetője. Hódmezővásárhelyen megalakította az Általános Munkás Olvasóegyletet. Amikor 1894-ben letartóztatták, véres összeütközésekre került sor hívei és a csendőrség között. Ötéves börtönbüntetést kapott. Születésének 150. évfordulója.	
2002 04 25 	Vass József (1877. április 25.-1930): kalocsai nagyprépost, egyetemi tanár, miniszter, a fővárosi törvényhatósági bizottság tagja. Újpest díszpolgára (1928), valamint a kórház és a szanatórium építéséért Rákospalota díszpolgára. Születésének 125. évfordulója.	
2002 04 26 	Bihari János (1764-1827. április 26.): cigány zeneszerző és hegedűművész. Halálának 175. évfordulója.	
2002 04 27 	Darányi Ignác (1849-1927. április 27.): ügyvéd, nagybirtokos, országgyűlési képviselő, miniszter, a Fővárosi Közmunkák Tanácsa tagja, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteletbeli tagja. Az 1897. évi földmunkás mozgalmak letörője, a későbbi, úgynevezett cselédtörvények kidolgozója. Segítette a Mezőgazdasági Múzeum, az Ampelológiai Intézet felállítását és a Földtani Intézet palotájának megépítését. Halálának 75. évfordulója.	
2002 05 02 	Hoffmann Ottó (1902. május 2.-1934): lakatos. Az illegális kommunista párt aktivistája. 1934-ben sztrájkszervezés miatt letartóztatták. Vallatás közben meghalt. Születésének 100. évfordulója.	
2002 05 07 	Schuster János Konstantin (1777. május 7.-1838): orvos, egyetemi tanár. A természettan, a növénytan, a kémia és a gyógyszerészet előadója is volt a pesti egyetemen. Születésének 275. évfordulója.	
2002 05 08 	Vajda János (1827. május 8.-1897): költő, publicista. Petőfi baráti köréhez tartozott, részt vett az 1848 márciusi mozgalmakban és a szabadságharcban. Születésének 175. évfordulója.	
2002 05 09 	Czobor Béla (1852. május 9.-1904): régész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 150. évfordulója.	
2002 06 11 	Darányi Ignác (1811-1877. június 11): ügyvéd, jószágigazgató, gazdasági szakíró. Az Országos Magyar Gazdasági Egyesület (OMGE) titkára, majd a Pesti Hírlap pozsonyi országgyűlési tudósítója. 1844-től gróf Teleki József jószágigazgatója. 1848-ban kormánybiztos, 1849-ben nemzetőrkapitány. Nagy érdemei vannak a fásítási mozgalom kialakításában a futóhomokos területeken. 1877-ben magyar nemességet kapott. Halálának 125. évfordulója.	
2002 06 18 	Gombocz Zoltán (1877. június 18.-1935): nyelvész, egyetemi tanár. A Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. Születésének 125. évfordulója.	
2002 07 01 	Dessewffy Arisztid (1802. június ?-1849): honvéd tábornok. 1849. júliusától a Szeged környékén összpontosított magyar fősereg lovasságának parancsnoka. 1849. október 6-án Aradon kivégezték. Születésének 200. évfordulója.	
2002 07 09 	Szondi György (?-1552. július 9.): a török elleni harcok egyik kiemelkedő hőse. 150 emberével védte Drégely várát. Halálának 450. évfordulója.	
2002 07 14 	Békés Imre Békés Glasz Imre (1902. július 14. -1944): a francia ellenállási mozgalom résztvevője. Magyarországon lakatos, majd tisztviselő. 1937-ben került Párizsba, ott a Francia Kommunista Párt tagja lett. Párizs megszállása után partizáncsoportot szervezett. 1943-ban a Gestapo elfogta és több hónapos kínvallatás után kivégezte. Születésének 100. évfordulója.	
2002 07 27 	Dohnányi Ernő (1877. július 27.-1960): zongoraművész, zeneszerző, karmester. 1934 és 1943 között a Zeneművészeti Főiskola főigazgatója volt. Magyarországot 1944-ben hagyta el. Zongoraművészként korának legnevesebbjei közé tartozott. Koncertjeivel, pedagógiai tevékenységével és a kortárs zene népszerűsítésével is maradandó érdemeket szerzett. Születésének 125. évfordulója.	
2002 07 30 	Bertalan Lajos (1838-1902. július 30.): mérnök. A Temes, Sebes-Körös, Maros és a Tisza folyók szabályozását irányította, majd a Duna-szabályozás vezetője lett. A Közlekedésügyi Minisztérium főmérnökévé, később a közmunkák felügyelőjévé nevezték ki. Halálának 100. évfordulója.	
2002 08 21 	Bartha János (1799-1852. augusztus 21.): színművész, a Nemzeti Színház első társulatának tagja. Halálának 150. évfordulója.	
2002 08 22 	Szabó Ervin (1877. augusztus 22.-1918): jogász, szociológus, könyvtárigazgató. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt vezetőségi tagja, 1911-től haláláig a Fővárosi Könyvtár igazgatója. 1945-ben a könyvtárat róla nevezték el. Születésének 125. évfordulója.	
2002 08 31 	Steindl Imre (1839-1902. augusztus 31.): építész, egyetemi tanár, a Fővárosi Közmunkák Tanácsa tagja, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2002 09 04 	Vargha Gyula (1853. szeptember 4.-1929): statisztikus, költő, műfordító, a Statisztikai Hivatal elnöke, államtitkár, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. Elnyerte az MTA Marczibányi-díját (1897) statisztikai munkájáért, és nagydíját (1923) költői munkájáért. A Kisfaludy Társaság titkára, másodelnöke. Szerepe volt a mai XVII. kerületben levő Akadémiatelepek megvalósításában. Születésének 150. évfordulója.	
2002 09 05 	Garay János (1812-1853. szeptember 5.): költő, egyetemi tanár. A Kisfaludy Társaság tagja, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. 1848-ban a magyar kormány kinevezte a magyar nyelv tanárává, de a szabadságharc bukása után elbocsátották állásából. Az Obsitos (Háry János) írója. Halálának 150. évfordulója.	
2002 09 07 	Felsőbüki Nagy Pál (1777. szeptember 7.-1857): ügyvéd, politikus, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja, a reformkor kezdeteinek egyik jeles alakja, kiváló szónok. Az emlékezetes 1825-ös országgyűlésen a magyar nyelv érdekében mondott lelkesítő beszédet. Széchenyi ezt követően ajánlotta fel birtokainak egy évi jövedelmét egy magyar tudós társaság, a Magyar Tudományos Akadémia megalapításához. Harcolt a jobbágyság helyzetének megjavításáért, a nemzet politikai, gazdagsági és nyelvi jogaiért. 1830 után visszavonult a politikai szerepléstől. Születésének 225. évfordulója.	
2002 09 08 	Vass József (1877-1930. szeptember 8.): kalocsai nagyprépost, egyetemi tanár, miniszter, a fővárosi törvényhatósági bizottság tagja. Újpest díszpolgára (1928), valamint a kórház és a szanatórium építéséért Rákospalota díszpolgára. Halálának 75. évfordulója.	
2002 09 19 	Kossuth Lajos (1802. szeptember 19.-1894): ügyvéd, újságszerkesztő, politikus. 1832-ben Pozsonyban, az országgyűlésen képviselte a távollévő főrendeket. Szerkesztette az Országgyűlési Tudósításokat, amely a reformellenzéket népszerűsítette. 1836-1837-ben hasonló szellemben szerkesztette a Törvényszéki Tudósításokat. Lapját betiltották és őt négy évi fogságra ítélték. 1840-ben szabadult és a következő évben megindította Pesti Hírlap című újságát. 1844-ben meg kellett válnia a laptól. Megszervezte az első hazai Iparmű kiállítást, kezdeményezte a Magyar Kereskedelmi Társaság, a Gyáralapító Társaság megalakítását, a magyar áruk védelmére a Védegyletet. Az Ellenzéki Párt elfogadta az általa szerkesztett Ellenzéki Nyilatkozatot. 1847-ben ellenzéki programmal megválasztották Pest vármegye követének az országgyűlésbe, ahol az ellenzék vezéralakja lett. 1848 április 7-től az első magyar felelős kormány pénzügyminisztere lett. 1848 októberében a lemondott Batthyány-kormány helyett a hatalom a szeptemberben létrehozott Országos Honvédelmi Bizottmányra szállt, amely őt választotta elnökéül. 1849. április 14-én az ő kezdeményezésére mondta ki Debrecenben az országgyűlés a Habsburg-ház trónfosztását. Ekkor államfővé, kormányzó-elnökké választották. A szabadságharc bukása után külföldre menekült. Bejárta Európát és az Egyesült Államokat, hogy támogatókat szerezzen Magyarország felszabadításához. 1861-től Olaszországban, utolsó éveiben Torinóban (Turin) élt. Budapest fő- és székváros 1892. szeptember 14-én “a nagy hazafi 90. éves születési jubileuma alkalmából”, mivel “Budapest főváros fejlődése körül is a negyvenes években, különösen pedig 1848-ban elévülhetetlen érdemeket szerzett”, díszpolgári címmel tüntette ki. Újpest díszpolgára (1889). Születésének 200. évfordulója.	
2002 09 22 	Apor Péter (1676-1752. szeptember 22.): erdélyi történetíró. Főműve a Metamorphosis Transsylvaniae. Halálának 250. évfordulója.	
2002 09 25 	Rippl-Rónai József (1861-1927. szeptember 25.): festőművész, grafikus, iparművész. Halálának 75. évfordulója.	
2002 10 05 	Segner János András (1704-1777. október 5.): természettudós, matematikus, orvos. Jénában, Göttingenben és Halléban egyetemi tanár. Sokoldalú munkásságot fejtett ki a merev testek és a folyadékok mechanikájában. A róla elnevezett kereket tartják a reakciós turbina ősének. Halálának 225. évfordulója.	
2002 10 06 	Ribáry Ferenc (1827. október 6. -1880): tanár, egyetemi magántanár, történész. Születésének 175. évfordulója.	
2002 10 10 	Stromfeld Aurél (1878-1927. október 10.): az Osztrák-Magyar Monarchia vezérkari tisztje, a Tanácsköztársaság alatt a Vörös Hadsereg vezérkari főnöke. Ő vezette a megszálló csehek elleni felvidéki hadműveleteket. Amikor az Antant-jegyzék értelmében Eperjest vissza kellett adni, lemondott. 1919-ben megfosztották katonai rangjától, és három évi börtönre ítélték. Halálának 75. évfordulója.	
2002 11 24 	Latabár Kálmán (1902. november 24.-1970): színművész. Kossuth-díjas. Születésének 100. évfordulója.	
2002 12 05 	Bolyai János (1802. december 15.-1860): Bolyai Farkas fia. A XIX. század legnagyobb magyar matematikusa. 1831-ben jelent meg az abszolút geometria alapjait leíró műve, édesapja Tentamen című munkájának függelékeként (Appendix). Születésének 200. évfordulója.	
2002 12 12 	Fazekas Ágoston (1859-1928. december 12.): Pest-Pilis-Solt-Kiskun vár-megye alispánja (1905-1918). A Pestvármegyei Gazdasági Egyesület alelnöke. Csepel és Rákospalota 1905-ben, Újpest 1906-ban díszpolgári címmel tüntette ki. Az 1905-1906. évi nemzeti ellenállási mozgalom megyei irányítója. Halálának 75. évfordulója. 	
2002 12 13 	Kerékgyártó Árpád Lajos (1818-1902. december 13.): történész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Pest szabad királyi város tanácsnoka volt. 1849-ben le kellett mondania állásáról, de 1861-ben újra városi tanácsnok, majd helyettes polgármester lett. Halálának 100. évfordulója.	
2002 12 26 	Visi Imre (1852. december 26.-1889): újságíró, politikus, országgyűlési képviselő. A Hírlapírók Nyugdíjintézetének egyik alapító tagja, alelnöke volt. Születésének 150. évfordulója.	
2002 12 31 	Bartók Lajos (1851-1902. december 31.): újságíró és költő. A Bolond Istók című szatirikus lap megalapítója. Halálának 100. évfordulója.	

2003. év

2003 01 01 	Ajtony (?-1003): magyar törzs vezére. A déli részeket saját fejedelemségévé akarta tenni. Csanád ispán Szent István nevében felvette ellene a harcot, és a csatában Ajtony elesett. Halálának 1000. évfordulója.	
2003 01 01 	András herceg : V. István fia (?-1278), IV. (Kun) László öccse. Halálának 725. évfordulója.	
2003 01 01 	Attila (Etele) a hunok királya (uralkodott 434-453): birodalma az Uraltól a Rajnáig terjedt, központja a Kárpát-medencében volt. Nevének jelentése: atya. Halálának 1550. évfordulója.	
2003 01 01 	Conrad, Franz von Hötzendorf (1852-1925): osztrák-magyar tábornagy, az I. világháború egyik hadvezére. Születésének 150. évfordulója. Lásd még: 2000-nél is.	
2003 01 01	Dinda Béla (1903-1953): cipész. Az illegális kommunista párt tagja, 1945 után a legális párt egyik kerületi vezetője. Születésének 100. és Halálának 50. évfordulója.	
2003 01 01 	Ehmann Viktor (? -1928): a cinkotai Nagyicce vendéglő tulajdonosa, gazdálkodó. Birtokának egy részét parcellázta, amelyből Sashalom jött létre. Halálának 75. évfordulója.	
2003 01 01 	Erdélyi Lóránt (1880-1952): Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye alispánja 1929-1936 között. Halálának 50. évfordulója.	
2003 01 01 	Etele (?-453): Attila hun vezér (uralkodott: 434 - 453) nevének változata. Lásd ott.	
2003 01 01 	Friss István (1903-1978): közgazdász, politikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Állami-díjas. 1922-től az illegális kommunista párt tagja. 1945 után a Magyar Kommunista Párt és utódpártjai gazdaságpolitikai vezetője. 1954-1974 között a Magyar Közgazdaságtudományi Intézet vezetője. Születésének 100., halálának 25. évfordulója.	
2003 01 01 	Mikó Sándor (1878-1966): kispesti nagykereskedő, virilis polgár, az 1900-as évektől az 1930-as évek közepéig a városi képviselőtestület tagja. Vagyona nagy részét a Mentőegyesületre és a helyi Ipartestület székházának felépítésére költötte. Születésének 125. évfordulója.	
2003 01 01 	Rudawszky Ferenc (1878-1924): utókalkulátor. A Ganz Vagon- és Gépgyári Munkások és Alkalmazottak Szövetkezete képviselője a telep parcellázásakor. Jó munkája jutalmául adták a szövetkezet tagjai az ő nevét az utcának. Születésének 125. évfordulója.	
2003 01 01 	Simonyi Zsigmond (1853. január 1.-1919): nyelvtudós, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 150. évfordulója.	
2003 01 01 	Szebeny Antal (1853-1915): várospolitikus, országgyűlési képviselő. Születésének 150. évfordulója.	
2003 01 01 	Szerelmey (Liebe) Miklós (1803-1875): mérnök, feltaláló, litográfus. Olaszországban volt mérnökkari tiszt, majd néhány évig a világot járta. 1840-től műkőnyomó intézet igazgatója Pesten. Kiváló minőségű litográfiákon mutatta be Magyarországot. Könyve jelent meg a Balatonról. 1848-ban megindította az első magyar politikai vicclapot, a Charivarit. Alezredesként vett részt a szabadságharcban, Komárom várában érte a fegyverletétel. 1850-ben Londonban telepedett le, és ott kiadta a “Magyarország 1848-1849” című litografált albumot. Találmányainak száma óriási. 1862-ben egy kőkonzerváló anyagot dolgozott ki, amelyet néhány éve még gyártottak. Az általa alapított és találmányai alapján dolgozó építőipari vállalat 1993-ban szűnt meg. Grafikai műveit a Magyar Nemzeti Galéria őrzi. Születésének 200. évfordulója.	
2003 01 01 	Szervét Mihály eredeti nevén Miguel Serveto (1511-1553): spanyol orvos, vallásreformátor. Vallási nézeteit Christianismi restitutio (A kereszténység visszaállítása) című, 1553-ban megjelent munkájában fejtette ki. Az inkvizíció elfogató parancsot adott ki ellene. Genfen keresztül menekült, ahol Kálvin János elfogatta és Szentháromság-tagadással vádolva máglyára küldte. Halálának 450. évfordulója.	
2003 01 01 	Szűcs István (1867-1953): miniszteri tanácsos, országgyűlési képviselő. Sokat tett Bezsilla Nándorral együtt azért, hogy a rákospalotai Széchenyi-telepből önálló Pestújhely legyen. Vagyonából igen sokat áldozott a közoktatásra és a szociális feszültségek csökkentésére. A község díszpolgári címmel tüntette ki. Halálának 50. évfordulója.	
2003 01 01 	Török Flóris (1825-1878): honvéd százados. Az elsők között kezdett építkezni az akkori Erzsébetfalván, s az 1870-es években sokat tett a telep fejlesztése érdekében. 1875-ben helyettes bíró. A község első elemi iskolájának felépítését szorgalmazta és arra adományokat is gyűjtött, de felépülését már nem érte meg. Születésének 125. évfordulója.	
2003 01 17 	Reményi Ede (1828. január 17.-1898): hegedűművész, zeneszerző. Születésének 175. évfordulója.	
2003 01 21 	Gábor Andor (1884-1953. január 21.): író, publicista, műfordító. Kossuth-díjas. Az I. világháború előtt verseivel, műfordításaival, humoreszkekkel, vígjátékokkal vált ismertté. 1919-ben néhány hetes internálás után Bécsbe távozott. Itt keményen bíráló cikksorozattal lépett fel a Horthy-rendszerrel szemben. Hamarosan kiutasították, ezután Párizsba, majd Berlinbe ment. 1933-ban Moszkvában telepedett le. 1945-ben haza jött. Több évig a Ludas Matyi című vicclap főszerkesztőjeként tevékenykedett. Emlékére özvegye a fiatal írók részére Gábor Andor-díjat alapított. Halálának 50. évfordulója.	
2003 01 28 	Deák Ferenc (1803-1876. január 28.): jogtudós, politikus, országgyűlési követ, illetve képviselő, az első felelős magyar kormány igazságügyi minisztere (1848), a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. Halálának 125. évfordulója. Lásd még: 2001. év megemlékezésénél.	
2003 0101 	Janda Vilmos (1903-1944): lakatos. Kora fiatalságától részt vett a munkásmozgalomban. Később a Vasas Szakszervezet Újpesti Szervező Bizottsága tagjaként dolgozott. 1936-ban a városi képviselőtestület tagjává választották. 1944-ben a nyilasok Dachauba vitték, ott halt meg. Születésének 100. évfordulója.	
2003 02 01 	Hajós Alfréd (1878. február 1.-1955): építészmérnök, az első magyar olimpiai bajnok. Az 1896-os - első újkori - olimpián, Athénban a 100 m-es és az 1200 m-es úszás győztese volt. 1924-ben Párizsban stadiontervével a szellemi olimpia második díját nyerte el. Fő műve - a világ első nézőteres, fedett uszodája - az 1930-ban felavatott margitszigeti Sportuszoda. E mellett vezet el a róla elnevezett sétány. Születésének 125. évfordulója.	
2003 02 08 	Jendrassik György (1898-1953. február 8.): gépészmérnök, feltaláló, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. A Ganz-gyárban alkotta meg legjelentősebb találmányát, a gyorsjáratú, négyütemű, sűrítő nélküli kis Diesel-motort, amelyek Ganz-Jendrassik-motor néven a világ minden tájára eljutottak az ezzel a motorral hajtott vonatokban. 1937-ben kis gázturbinát fejlesztett ki, amely kiindulása volt későbbi, a gázturbina fejlesztésére vonatkozó találmányainak. Halálának 50. évfordulója.	
2003 02 10	Havas József (1796-1878. február 10.): jogász. Pest szabad királyi város főügyésze, majd főbírája, országgyűlési követe, a Helytartó Tanács tanácsosa. Az Országos Magyar Gazdasági Egyesület kertészeti szakosztályának elnöke. A pesti magyar ipar egyik fejlesztője. 1849-ben egy ideig királyi biztos. A Sashegyen szőlőgazdaságot, Kőbányán konyakgyárat alapított. AZ OMGE egyik vezetője maradt és segítette a magyar mezőgazdaság fejlesztését. Halálának 125. évfordulója.	
2003 02 17 	Czabán Samu (1878. február 17.-1942): pedagógus. 1912-ben az Állami Tanítók Országos Egyesületének elnökévé választották. Belépett a Magyarországi Szociáldemokrata Pártba. 1914-ben követelte az iskolák államosítását. A Tanácsköztársaság alatt a III. kerületi Munkás- és Katonatanács elnöke, a Szövetséges Központi Intéző Bizottság tagja. Csehszlovákiába emigrált. 1938-ban a Felvidék egy részének visszacsatolásakor elbocsátották állásából, majd bebörtönözték. Születésének 125. évfordulója.	
2003 02 18 	Zrínyi Ilona grófnő (1643-1703): II. Rákóczi Ferenc anyja. A Wesselényi-féle összeesküvésben lefejezett Zrínyi Péter leánya. 1667-ben férjhez ment I. Rákóczi Ferenc erdélyi fejedelemhez, majd özvegyen maradva 1681-ben házasságot kötött Thököly Imrével, akinek oldalán részt vett a Habsburgok elleni kuruc felkelés szervezésében. Három évig védte Munkács várát a császári csapatok ostroma ellen. 1688-ban kénytelen volt a várat feladni. A bécsi udvar gyermekeit elvette, őt internálta. 1691-ben Thököly az elfogott Heister generálisért kicserélte. Törökországi száműzetésben, Nikodémiában halt meg, hamvai fiával együtt a kassai dómban vannak eltemetve. Halálának 300. évfordulója.	
2003 02 23 	Sándor Móric gróf (1805-1878. február 23.): vadász, sportember, földbirtokos. Vakmerő lovaskalandjai tették híressé. Budai tartózkodása alatt az édesapja, Sándor Vince által épített “Sándor-palotában” lakott (Szent György tér 1-2.), ahová a hagyomány szerint a ma nevét viselő lépcsőn jutott fel, természetesen lóháton. Halálának 125. évfordulója.	
2003 02 24 	Hegedűs Sándor (1875-1953. február 24.): közgazdász, jogász, politikus, országgyűlési képviselő, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 50. évfordulója.	
2003 02 25 	Landler Jenő (1875-1928. február 25.): ügyvéd, a Magyarországi Szociáldemokrata Párt meghatározó politikusa. Lásd még: 2000-nél is. Születésének 125. évfordulója.	
2003 03 03 	Noszlopy Gáspár (1822-1853. március 3.): nemzetőr őrnagy. A szabadságharc alatt népfelkelést szervezett a Dél-Dunántúl felmentésére Jelai ellen. Somogy vármegye kormánybiztosa. Világos után bujkált, 1850-ben elfogták, de sikerült megszöknie. 1852-ben gerillacsapatot szervezett és Ferenc József elfogását tervezték. Ismét hatósági kézre került, s 1853-ban Pesten kivégezték. Halálának 150. évfordulója.	
2003 03 05 	László Jenő (1878. március 5.-1919): ügyvéd. A Tanácsköztársaság alatt a Budapesti Forradalmi Törvényszék politikai biztosa. 1919 decemberében halálra ítélték és kivégezték. Születésének 125. évfordulója.	
2003 03 05 	Sztálin, Joszif Visszárionovics Dzsugasvili (1879-1953. március 5.): grúz származású, szovjet-orosz államférfi, diktátor. A szentpétervári forradalom egyik vezetője. A Szovjetunió Kommunista Pártjának első titkára, a II. világháború alatt generalisszimusz, a Haditanács elnöke. Budapest székesfőváros 1947. november 7-én “a Szovjetunió generalisszimuszát és miniszterelnökét, hálája és tisztelete jeléül” díszpolgárává választotta. Nevéhez fűződik a személyi kultusz megteremtése és az ez idő alatt elkövetett törvénytelenségek, politikai gyilkosságok tömege. Halálának 50. évfordulója.	
2003 03 11	Bársony István (1855-1928. március 11.): író, újságíró. Az Új Idők főmunkatársa, a Budapesti Közlöny szerkesztője 1907-1928 között. Vadásztörténetei több kötetben jelentek meg. Halálának 75. évfordulója.	
2003 03 22. 	Ortutay Gyula (1910-1978. március 22.): néprajztudós, egyetemi tanár, politikus, miniszter, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsának tagja, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Baumgarten- és Állami-díjas. A Független Kisgazda, Földmunkás és Polgári Párt egyik vezető személyisége, sok néprajztudományi intézmény, társadalmi szervezet vezetője. A Hazafias Népfront alelnöke. Nagy szerepe volt az iskolák államosításában. Az elnevezés hivatalosan nem történt meg, de az 1986-ban megjelent térképeken szerepel az utcanévváltozás. Halálának 25. évfordulója.	
2003 03 23 	Flesch Ármin (1878-1953. március 23.): orvos, gyermekgyógyász, az orvostudományok kandidátusa, egyetemi magántanár. 1916-ban a budapesti gyermekmenhely, majd megalakulásától az általa szervezett Madarász utcai gyermekkórház főorvosa volt. Társszerzője az első magyar gyermekgyógyászati tankönyvnek. Születésének 125., halálának 50. évfordulója.	
2003 03 27 	Kémery Nagy Imre (1903. március 27.-194?): jog- majd bölcsészhallgató; a “Turul Werbőczy Bajtársi Egyesület főlövészmestere; a MOVE és a Turul összekötője; 1937-ben Debrecenben Horthy Miklóst királlyá kiáltotta ki, ezért rövid időre bebörtönözték; 1938-ban a “Rongyos Gárda” egyik újjászervezője, osztagvezetője, (1920-ban már tagja), 1940-ben a szovjet-finn háború idején egy magyar egységet szervezett a finnek oldalán való beavatkozás érdekében; részt vett ebben a háborúban, ahol századosi rangot kapott. Születésének 100. évfordulója.	
2003 03 28 	Dessewffy Aurél gróf (1846-1928 március 28.): közgazdász, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémiai igazgatósági tagja. Az Országos Magyar Gazdasági Egyesület elnöke. A felsőház elnöke, 1917-1918-ban országbíró. Halálának 75. évfordulója.	
2003 03 29 	Dankó Pista (Dankó István) (1858-1903. március 29.): nótaszerző, népszínműíró, szegedi cigányprímás. Halálának 100. évfordulója.	
2003 04 05 	Dienes László (1889-1953. április 5.): közgazdasági író, könyvtáros, egyetemi tanár. 1910-től a Fővárosi Könyvtár alkalmazottja. A Kommunisták Magyarországi Pártjának tagja. A Tanácsköztársaság alatt Budapest egyik népbiztosa, a könyvtárügyek népbiztosa. 1919 őszén emigrált. 1931-től a Szovjetunióban élt. 1945-ben hazajött és a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár igazgatója lett. 1948-tól a Pázmány Péter (a későbbi Eötvös Loránd) Tudományegyetem Jogi Karán a Közgazdasági Tanszék vezetőjévé nevezték ki. Az utca a könyvtár szomszédságában van. Halálának 50. évfordulója.	
2003 04 30 	Arató Emil (1885-1978. április 30.): orvos. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt aktív tagja. Részt vett a Galilei-kör munkájában. A Munkás Testedző Egyesület (MTE) orvosa, az Alkohol Ellenes Munkás Szövetség alapító elnöke. 1945 után az Országos Testnevelési Tanács tagja, 1947-től az Országos Sportorvosi Intézetben, majd annak jogutódjánál dolgozott. Halálának 25. évfordulója.	
2003 05 06 	Ráth György (1828. május 6.-1905): jogász, kúriai tanácselnök, jogi, történelmi és művészettörténeti író, könyv- és régiséggyűjtő, a főrendiház tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2003 05 08 	Pentelei Molnár János (1878. május 8.-1924): festőművész. Születésének 150. évfordulója.	
2003 07 05 	Csontváry Kosztka Tivadar (1853. július 5.-1919): gyógyszerész, festőművész. Születésének 150. évfordulója.	
2003 07 06 	Pauler ~ Tivadar (1816-1886): jogász, kúriai bíró, egyetemi tanár, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, 1880-tól másodelnöke; ~ Gyula (1841-1903. július 6.): jogász, történetíró, levéltáros, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2003 07 07 	Ráth György (1828-1905. július 7.): jogász, kúriai tanácselnök, jogi, történelmi és művészettörténeti író, könyv- és régiséggyűjtő, a főrendiház tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2003 07 18 	Keszőce Endre (1903-1950. július 18.): autógyári munkás. Lásd még: 2000-nél. Születésének 100. évfordulója.	
2003 07 25 	Vitkovics Mihály (1778. július 25.-1829): szerb származású író, költő, irodalompártoló, nyelvújító. Születésének 225. évfordulója.	
2003 07 30 	Vigyázó Ferenc gróf (1874-1928. július 30.): politikus, jogi író, a főrendiház tagja. Az 1905-ös nemzeti ellenállási mozgalom egyik Pest megyei vezetője. Öngyilkos lett. Végrendeletében egész vagyonát, beleértve értékes könyv-, kódex- és képgyűjteményét is, a Magyar Tudományos Akadémiára hagyta.	
2003 08 01 	Soó Rezső (1903. augusztus 1.-1980): botanikus, egyetemi tanár, az Eötvös Loránd Tudományegyetem botanikus kertjének igazgatója. Kétszeres Kossuth-díjas, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 100. évfordulója.	
2003 09 15 	Kende Kanuth Kölcsei Kende Kanuth (1821-1903. szeptember 15.): országgyűlési képviselő. Az árvíz után Szeged kormánybiztosává nevezték ki. Halála alkalmával Mikszáth Kálmán meleghangú nekrológban búcsúztatta “az utolsó tekintetes urat”. Halálának 100. évfordulója.	
2003 09 19 	Stromfeld Aurél (1878. szeptember 19.-1927): az Osztrák-Magyar Monarchia vezérkari tisztje. Születésének 125. évfordulója. Lásd még 2000-nél.	
2003 10 07 	Falk Miksa (1828 október 7.-1908): publicista, politikus, Buda szabad királyi város tanácsának tagja, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. A Pesti Napló, a Magyar Sajtó munkatársa, a Pester Lloyd szerkesztője. Széchenyi István legbelső köréhez tartozott Döblingben. Cikkeivel segítette a kiegyezés előkészítését. 1866-tól egy éven keresztül Erzsébet királyné magyar nyelvtanára volt. A fővárosi törvényhatósági bizottság tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2003 10 15 	Gács László (1903. október 15.-1969): újságíró, a Magyar Rádió és Televízió elnöke, az Országos Takarékpénztár igazgatója. Az illegális kommunista párt tagja, majd egyik vezetője. 1945 után több lap vezető szerkesztője. 1951 és 1954 között koholt vádak miatt börtönben volt. 1962-től a Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Revíziós, majd Ellenőrző Bizottságának, a Budapesti Pártbizottságnak, a Textilipari Dolgozók Szakszervezete központi vezetőségének tagja. Születésének 100. évfordulója.	
2003 10 20 	Barta Lajos (1878. október 20. -1964): író, Kossuth-díjas. Születésének 125. évfordulója.	
2003 10 30 	Kálmán Imre (1882-1953. október 30.): zeneszerző, operett-komponista. Halálának 50. évfordulója.	
2003 11 22 	Ady Endre (1877. november 22.-1919): a magyar líra új stílust bevezető, kiemelkedő alakja. Születésének 125. évfordulója.	
2003 11 27 	Fürst Sándor (1903. november 27.-1932): tisztviselő. 1925-ben részt vett a Magyarországi Szocialista Munkáspárt megalapításában. Később az illegális kommunista párt aktivistája. Többször letartóztatták és elítélték. 1932-ben a Matuska Szilveszter által elkövetett biatorbágyi vasúti merénylet után kihirdetett statárium alapján Sallai Imrével együtt kivégezték. Születésének 100. évfordulója.	
2003 11 27 	Légrády Károly (1834-1903. november 27.): lapkiadó, politikus, országgyűlési képviselő. 1858-ban alapított nyomdát Pesten. 1878-ban megalapította a Pesti Hírlapot, amelynek 1886-ig főszerkesztője volt. Az újság 1944-ig jelent meg. Az utcát születésének 100. évfordulóján nevezték el róla. Halálának 100. évfordulója.	

 2004. év
 
2004 01 01 	Beleznay János gróf (1673-1754): a kurucok oldalán harcolt a Rákóczi-szabadságharcban, majd annak bukása után a császári seregben szolgált tovább. 1735-ben a Szegedinác Pero-lázadás egyik leverője. 1742-ben az általa toborzott és vezetett huszárezreddel nagy sikereket ért el a poroszokkal szemben. A család pilisi kastélyában 2500 kötetes könyvtárral rendelkezett. Pesti barokk kastélyuk, a mai Puskin utca, Bródy Sándor utca és a Rákóczi út közötti nagy telken állt. Ebben Beleznay Miklós tábornok felesége, Podmaniczky Anna (Podmaniczky Frigyes nagynénje) irodalmi szalont működtetett, így szolgálva a magyar nyelv védelmét. A kastély kertje előbb csak az előkelőségek, majd a köznép szórakozóhelye volt. A XIX. század végén beépítették. Halálának 250. évfordulója.	
2004 01 01 	Benkő István (1854-1920): tanár, református lelkész Rákospalotán 1884-től 1920-ig. A református egyház telkét parcelláztatta, és eladta a községnek; ezt a részt a mai napig Benkő-telepnek nevezik. A templom mellé iskolát és parókiát épített. Egyházi énekeket és zsoltárokat fordított. Születésének 150. évfordulója.	
2004 01 01 	Donszky Árpád (1885-1929): ügyvéd, a “Budafok és Vidéke” című lap főszerkesztője, a budafoki közélet kiemelkedő személyisége volt. Halálának 75. évfordulója.	
2004 01 01 	Dvoák, Antonin (1841-1904): cseh zeneszerző. metana mellett a cseh nemzeti zene legnagyobb mestere. Halálának 100. évfordulója.	
2004 01 01 	Farkas Ignác (?-1904): építőmester. A pusztaszentmihályi József Főherceg-telep Egyesület, majd később Rákosszentmihály egyik megalapítója. Halálának 100. évfordulója.	
2004 01 01 	Herzl Tivadar (1860-1904): író, politikus, a cionizmus megalapítója. A Dreyfus-per idején döbbent rá, hogy a zsidóságnak nemzeti otthonra van szüksége az ősi földön. 1896-ban jelent meg Der Judenstaat című műve, amelyben kifejtette eszméit. Ennek lényege, hogy a zsidó népnek hazát kell biztosítani ősei földjén. A zsidó állam megalakításáról több kormánnyal vette fel a kapcsolatot. 1897-ben Baselban ült össze az első cionista kongresszus, amelynek ő volt a vezetője. Ezen egységes cionista központot hoztak létre, amelynek szinte minden országban alakultak szervezetei. Az első világháború után vált lehetségessé a zsidók nagyobb számú letelepedése az akkori Palesztinában, ahol 1948-ban megalakult az önálló Izrael állam. Szülőháza helyén most a Zsidómúzeum van.	
2004 01 01 	Jamriska Sámuel (1779-1869): iskolamester-jegyző. 10 éven át látta el a község tanítói és jegyzői munkáját. Négy nyelven leírta Rákoskeresztúr mezőgazdaságának teendőit. 1840-ben a dunai árvizek elhárításának módozatairól írt tanulmányt. Születésének 225. évfordulója.	
2004 01 01 	Kemény Gusztáv (1829-1908): Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye váci járásának főszolgabírója. Újpest község fejlesztése érdekében igen sokat tett, ezért 1887-ben Újpest díszpolgári címmel tüntette ki. Születésének 175. évfordulója.	
2004 01 01 	Kurszán (? - 904): főfejedelem, a honfoglaló magyar törzsszövetség egyik vezére. Egyes feltevések szerint Árpád vezértársa. Anonymus szerint a Nagyszombat utcai amfiteátrumot kapta jutalmul, és azt Kurszán várának nevezték. A IV. századi oklevelekben is ezen a néven szerepel. Halálának 1100. évfordulója.	
2004 01 01	Láng Kálmán (1879-1915): vasesztergályos, a munkásmozgalom résztvevője. 1912-től dolgozott a csepeli Weiss Manfréd gyárban. Mint a munkások főbizalmija bérharcokat és sztrájkokat szervezett, ezért elbocsátották és kitoloncolták Csepelről. Kora ellenére behívták katonának és az olasz harctéren esett el. Születésének 125. évfordulója.	
2004 01 01 	Osztapenko, Ilja Afanaszjev (1904-1944): a szovjet Vörös Hadsereg századosa. Budapest ostromakor, 1944 decemberében - parlamenterként - a közelben vesztette életét. Születésének 100. évfordulója.	
2004 01 01 	Szőcs Áron (1879-1956): lakatos. A Tanácsköztársaság idején a miskolci III. hadtest forradalmi törvényszékének elnöke. Csanád vármegyében direktóriumi elnök, később a MÁV Istvántelki Főműhely direktóriumi tagja, vasúti népbiztos. A Tanácsköztársaság bukása után letöltött börtönbüntetését követően a Vasutasok Szakszervezetének titkára lett. 1945 után ő volt Rákospalota város első polgármestere. Születésének 200. évfordulója.	
2004 01 01 	Tolnay Károly (1865-1929): gyógykovács. Az Állatorvosi Főiskola oktatója. Nagy része volt abban, hogy a Sashalom községben a századfordulón alakult Ehmann-telep társas közösségé alakult. Községi képviselőnek is megválasztották. Az első elemi iskola létrehozása is az ő nevéhez fűződik. Halálakor utcát neveztek el róla, amely 1950-ben beolvadt a mai Sashalmi sétányba. Halálának 75. évfordulója.	
2004 01 01 	Virág Benedek (1754-1830): költő, író, műfordító, történész, szerzetes. A magyar ódaköltészet jeles művelője. Évtizedekig az Apród utcában lakott. Születésének 250. évfordulója.	
2004 01 01 	Wágner Manó (1858-1929): tanár. A rákospalotai polgári iskola, majd a gimnázium igazgatója. Kormányfőtanácsos. A helyi önkéntes tűzoltóság parancsnoka. 1917-ben a község díszpolgára címmel tüntették ki. Halálának 75. évfordulója.	
2004 01 23 	Czobor Béla (1852-1904. január 23.): régész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2004 01 31 	Bajza József (1804. január 31. -1858): költő, publicista, irodalomszervező, folyóirat-szerkesztő. A Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Kisfaludy Társaság alapító tagja. Az 1848-1849. évi szabadságharc idején a “Kossuth Hírlapja” című újságot szerkesztette. Születésének 200. évfordulója.	
2004 02 07 	Szende Pál (1879. február 7.-1934): politikus, közgazdasági író, szociológus, miniszter. Születésének 125. évfordulója.	
2004 02 08 	Rákosi Jenő (1842-1929. február 8.): író, újságíró, politikus, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. A Népszínház első igazgatója. Több színművet írt. 1881-ben a Budapesti Hírlap alapítója, 1891-től 1925-ig főszerkesztője. Nagy híve volt gróf Apponyi Albert magyarosító-, és gróf Tisza István általános választójog-ellenes politikájának. Támadta Ady Endrét és a modern költészetet. Trianon után az irredentizmus fő propagandistája lett. Halálának 75. évfordulója.	
2004 02 11 	Vahot Imre (1820-1879. február 11.): szerkesztő, író, színműíró. Kossuth Pesti Hírlapjában a művészeti rovatot szerkesztette. Pozsonyban kiadta az Országgyűlési Tudósításokat, Pesten a Regélő Divatlap, majd a Pesti Divat, 1848-ban a Budapesti Divatlap című lapot. Ennek melléklete volt a Nemzetőr. Petőfi egy évig nála dolgozott mint segédszerkesztő. Halálának 125. évfordulója.	
2004 02 16 	Hébelt Ede (1879. február 16.-1961): ügyvéd, politikus, egyetemi tanár. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt tagja, 1922-1926 között országgyűlési képviselője. Ügyvédként a politikai üldözötteket védelmezte. 1954-1956 között a Magyar Dolgozók Pártja Központi Bizottságának tagja volt. Születésének 125. évfordulója.	
2004 02 20 	Vántus Károly (1879. február 20.-1927): ács. Szociáldemokrata pártmunkás. A Kommunisták Magyarországi Pártja alapítójaként az első Központi Bizottság tagja. A Tanácsköztársaság alatt földművelési népbiztos, a Szövetséges Központi Intéző Bizottság tagja, Vas vármegye kormányzótanácsi biztosa. Fogolycserével a Szovjetunióba került. Születésének 125. évfordulója.	
2004 02 24 	Hankóczy Jenő (1879. február 24.-1939): mezőgazdasági szakíró, búzaszakértő. A közeli mezőgazdasági és szőlészeti tanintézetben dolgozott. Születésének 125. évfordulója.	
2004 02 24 	Herczeg Ferenc (1863-1954. február 24.): jogász, író, újságíró, a Kisfaludy és a Petőfi Társaság tagja - 1904-1920 között ennek elnöke -, országgyűlési, nemzetgyűlési képviselő, a felsőház tagja, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja, ennek többször másodelnöke. 1894-1944 között szerkesztette az általa alapított Új Idők című irodalmi lapot. 1919 után a revíziós mozgalom nagy befolyású vezetője, a korszak kedvelt és nagy sikerű írója. 1933. december 20-án Budapest székesfőváros “az irodalom terén és a magyarság érdekében kifejtett rendkívüli érdemeiért a Magyar Revíziós Liga elnökét, Budapest díszpolgárainak sorába iktatja.” Halálának 50. évfordulója.	
2004 03 04 	Paál László (1846-1879. március 4.): festőművész. Halálának 125. évfordulója.	
2004 03 06 	Károly Iréneusz József (1854. március 6.-1929. március 13.): római katolikus, premontrei szerzetes, tanár, fizikus. A rádiótechnika egyik magyar megteremtője. Valószínűleg már Marconi előtt ismerte a drótnélküli távírót, amellyel 1895-ben kísérleteket folytatott. 1896-ban Nagyváradon Röntgen-laboratóriumot rendezett be, néhány hónappal Röntgen felfedezése után, s itt - az országban elsőként - orvosi és tudományos vizsgálatokat lehetett lefolytatni. Születésének 150. és halálának 75. évfordulója.	
2004 03 06 	Németh József (1854. március 6.-1916): színművész. Születésének 150. évfordulója.	
2004 03 09 	Szerdahelyi József (1804. március 9.-1851): színművész, a Nemzeti Színháznak alapításától tagja; Szerdahelyi Kálmán (1829-1872): színművész, a Nemzeti Színház tagja. Születésének 200. évfordulója.	
2004 03 19 	Nagy Ignác (1810-1854. március 19.): író, újságíró, szerkesztő, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Halálának 150. évfordulója.	
2004 03 21 	Batthyány [battyáni] Ilona grófnő (1842-1929): gróf Batthyány Lajos leánya, Beniczky Gábornak, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánjának, Cinkota és Mátyásföld birtokosának felesége. Cinkotán élt a Beniczky-Batthyány kastélyban, amely a II. világháború alatt elpusztult. Birtokai egy részének fölparcellázásával vált lehetségessé Mátyásföld kialakítása. Az általa eredetileg árva gyermekek részére itt alapított iskola a mai Szerb Antal Gimnázium. Halálának 75. évfordulója.	
2004 03 25 	Faludi Ferenc (1704. március 25.-1779): jezsuita szerzetes, költő, műfordító, hitszónok, könyvtáros, tanár, cenzor és nyomdaigazgató. Születésének 300., Halálának 225. évfordulója. 	
2004 03 26 	Kempelen Farkas (1734-1804. március 26.): sokoldalú tudós, polihisztor, építész, nyelvész, feltaláló. Legismertebb találmánya a sakkozógép (1760). Amikor II. József rendelete alapján a szerzetes-rendeket feloszlatták, a Várban a kapucinusok templomát átalakította színházzá. Ez a mai Várszínház. Halálának 200. évfordulója.	
2004 04 00 	Bebó Károly (1712-1779. április): szobrász, 1740-től a Zichy család szobrásza és építési felügyelője Óbudán, 1748-tól a család udvarmestere. Az óbudai Zichy-kastély egyik tervezője. A Batthyány téri Szent Anna templom főoltára és szószéke is az ő műve. Halálának 225. évfordulója.	
2004 04 02 	Maderspach Károlyné ~ Buchwald Franciska (1804. április 2.-1880): ruszkabányai bányatulajdonos felesége. A szabadságharc alatt támogatta a harcoló honvédeket, majd Világos után a bujdosókat rejtegette. Haynau a szabadságharc leverése után nyilvánosan megvesszőztette. Férje a szégyent nem tudta elviselni és öngyilkos lett. Születésének 200. évfordulója.	
2004 04 16 	Apponyi Franciska (Fanny) grófnő (1879. április 16.-1958): gróf Károlyi László felesége, a rákospalotai jótékonysági egyesületek egyik vezetője. Születésének 125. évfordulója	
2004 04 30 	Kövess Hermann báró (1854. április 30.-1922): osztrák-magyar tábornagy. Az I. világháború kitörésekor hadtestparancsnok. Az orosz és a szerb fronton harcolt. 1918-ban utolsóként kapott bárói rangot. (Többé nem volt ilyen rangra emelés.) 1918. november 3-án IV. Károly király az osztrák-magyar hadsereg főparancsnokává nevezte ki. Születésének 150. évfordulója.	
2004 05 02 	Vargha Gyula (1853-1929. május 2.): statisztikus, költő, műfordító, államtitkár, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Halálának 75. évfordulója. Lásd még 2002-nél is.	
2004 05 04 	Szent Flórián (240-304. május 4.) Florianus római századosként szolgált a mai Ausztria területén. A IV. században, a keresztényüldözések idején, keresztény hite miatt malomkővel a nyakában az Enns folyóba dobták. A kádárok, kályhások, kéményseprők, lakatosok, szappanfőzők és tűzoltók védőszentje. Barokk szobrokon római légionárius öltözékben ábrázolják, amint kezében sajtárral, vizet önt égő házra. Valamennyi róla elnevezett közterületen van vagy volt szobra. Halálának 1700. évfordulója.	
2004 05 05 	Jókai Mór (1825-1904. május 5.):jogász, újságíró, író. Lásd még: 2000-nél. Halálának 100. évfordulója.	
2004 05 06 	Földváry: 1. ~ Gábor (1787-1854. május 6.): Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye alispánja, a Nemzeti Színház megalapításának egyik kezdeményezője. Fáy Andrással együtt hozták létre az első magyar takarékpénztárt. Csongrád vármegyei főispánként érdemeket szerzett a Tisza szabályozásában, Pesten a vakok intézetének létrehozásában. Halálának 150. évfordulója. 	
2004 05 10 	Gombosi György (1904. május 10.-1944): művészettörténész. Származása miatt megölték. Születésének 100. évfordulója.	
2004 05 14 	Kamermayer Károly (1829. május 14.-1897): Budapest első polgármestere (1873-1896). Jelentős érdemei vannak a városrendezés terén és a szociálpolitikai szervezetek kiépítésében. Budapest fő- és székváros 1896. november 4-én “nyugalomba vonulása alkalmából, a főváros körül szerzett érdemeiért” díszpolgári címmel tüntette ki.	
2004 05 31 	Harsányi Kálmán (1876-1929. május 31.): pénzügyi tanácsos, költő, író. műfordító. Legnagyobb művészi sikerét “Ellák” című történelmi drámájával aratta. Születésének 125. évfordulója. Születésének 125. évfordulója.	
2004 06 14 	Laky Adolf (1829. június 14.-1910): ötvös. Részt vett a szabadságharcban, Világos után 1855-ig Párizsban élt. Hazatérve átvette apja Szervita téri üzletét. 1867-ben ő készítette a koronázási ajándékot tartalmazó két kazettát, és rendbe hozta a koronát. Nagy vagyonát jótékony célokra hagyta. Az ő költségén építették - Árkay Aladár terve alapján - a Városligeti fasori református templomot. Az egyház működéséhez több mint 900 ezer, közcélokra két millió forintot hagyott végrendeletében. A róla elnevezett utcában lakott. Születésének 175. évfordulója.	
2004 06 15 	Szász Károly (1829. június 15.-1905): költő, író, műfordító, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, később másodelnöke. Részt vett az 1848-1849. évi szabadságharcban és hadnagyi rangot ért el. A Dunamelléki református egyházkerület püspöke. Születésének 175. évfordulója.	
2004 06 29 	Móricz Zsigmond (1879. június 29.-1942): író, újságíró, szerkesztő. Születésének 125. évfordulójára	
2004 07 12 	Pablo Neruda Neruda, Pablo (1904. július 12.-1973): chilei költő. Születésének 100. évfordulója.	
2004 07 19 	Móra Ferenc (1879. július 19.-1934): író, publicista, muzeológus, régész. Születésének 125. évfordulója.	
2004 07 24 	Gyöngyösi István (1629-1704. július 24.): jogász, alispán, költő. Halálának 300., és születésének 375. évfordulója.	
2004 07 30 	Gőgös Ignác (1893-1929. július 30.): asztalos. Az I. világháborúban orosz fogságba esett. Részt vett a polgárháborúban a Vörös Hadsereg tagjaként. Hazatérte után az illegális kommunista párt aktivistája lett, majd megválasztották a Központi Bizottság tagjának. Halálának 75. évfordulója.	
2004 08 17 	Benedek Elek (1859-1929. augusztus 17.): író. A magyar gyermekirodalom megalapozója. Halálának 75. évfordulója.	
2004 08 19 	Horváth Mihály (1809-1879. augusztus 19.): történetíró, csanádi püspök, az 1849-es Szemere-kormány vallás- és közoktatásügyi minisztere. A Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, igazgató tagja. “Huszonöt év Magyarország történetéből. 1823-1848” című történeti munkájában, amelyet a genfi emigrációban írt, elsőként foglalta össze az 1848-as forradalomhoz vezető események történetét. Halálának 125. évfordulója.	
2004 08 25 	Zsivora György (1804. augusztus 25.-1883): kúriai tanácselnök, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, 1848-ban a hétszemélyes tábla előadója. A mai XIV. kerülethez tartozó rákosi mezőkőn mintaszerűen kezelt gazdasága volt. Vagyonának egy részét a Magyar Tudományos Akadémiára hagyta. Születésének 200. évfordulója.	
2004 09 03 	Csapó Vilmos (1798-1879. szeptember 3.): Az 1848-1849-es szabadságharcban honvéd őrnagy. A Tolna vármegyei nemzetőrség őrnagya, az ozorai győzelem egyik szervezője. 1848. november 3-tól ezredes. Halálának 125. évfordulója.	
2004 09 06 	Czetz [cecc] János (1822-1904. szeptember 6.): örmény származású katonatiszt. 1848-ban Mészáros Lázár hadsegéde, majd Bem József mellett az erdélyi hadsereg táborkari főnöke és ideiglenes főparancsnoka. 1849. május 16-án a nagyszebeni csatában kitűnt érdemeivel és ezért tábornokká léptették elő. A szabadságharc leverése után emigrált. Megírta emlékiratait, majd 1859-ben Olaszországban szervezte a magyar légiót. Az 1860-as években Argentínába utazott. Ott térképészeti intézetet alapított és a Paraguay elleni háborúból is kivette részét. 1870-től 1895-ig az Argentin Katonai Akadémia igazgatója volt. Halálának 100. évfordulója.	
2004 09 06 	Varga Jenő (1879. szeptember 6.-1964): közgazdász, egyetemi tanár, államtitkár. A Tanácsköztársaság alatt pénzügyi népbiztos, majd a Népgazdasági Tanács elnöke. A bukás után Bécsbe ment, innen a Szovjetunióba települt át. 1927 és 1947 között a moszkvai Világgazdasági és Világpolitikai Intézet igazgatója volt. Részt vett 1946-ban a magyar pénzügyi stabilizáció kidolgozásában. Születésének 125. évfordulója.	
2004 09 15 	Gál Benő (1879. szeptember 15.-1945): nyomdai korrektor, szociáldemokrata funkcionárius. A Magyarországi Könyvnyomdászok és Betűöntők Szakszervezete titkára. 1944-ben deportálták és Mauthausenban halt meg. Születésének 125. évfordulója.	
2004 09 18	Klauzál Gábor (1804. szeptember 18.-1866): politikus. Buda szabad királyi város 1845. május 19-én “a haza s különösen a városok ügyeinek előmozdítása körül szerzett érdemekért” díszpolgári címmel tüntette ki. Az 1848-as Batthyány-kormány ipari, kereskedelmi és földművelésügyi minisztere. 1860-tól Deák-párti politikus. Budafokon szőlőtermesztési kísérleti állomást hozott létre. Születésének 200. évfordulója.	
2004 09 25 	Birly Ede Flórián (1787-1854. szeptember 25.): szülészorvos, egyetemi tanár. Halálának 175. évfordulója.	
2004 09 29 	Vitkovics Mihály (1778-1829. szeptember 29.): szerb származású író, költő, irodalompártoló, nyelvújító. Halálának 175. évfordulója.	
2004 10 09 	Segner János András (1704. október 9.-1777): természettudós. Születésének 300. évfordulója. Lásd még 2000-nél.	
2004 10 12 	Corvin János (1483-1504. október 12.): Mátyás király házasságon kívül született fia.	
2004 10 13 	Lotz Károly (1833-1904. október 13.): festőművész. Halálának 100. évfordulója.	
2004 10 17 	Nagysándor József (1804. október 17.-1849): hivatásos katona, császári tiszt. 1848-ban őrnagyként a Pest megyei nemzetőrség tagja lett. 1849 májusában már tábornokként az elsők között nyomult be Buda várába. Debrecennél súlyos vereséget szenvedett a többszörös túlerőben lévő orosz hadseregtől. A fegyverletétel után 1849. október 6-án Aradon kivégezték. Lásd még: 1999. Születésének 200. évfordulója.	
2004 10 17	Zemplén Győző (1879. október 17.-1916): fizikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2004 10 18. 	Harrer Pál (1829. október 18.-1914): a királyi kamarai mezővárosból rendezett tanácsú várossá előlépett Óbuda első és utolsó polgármestere volt 1873-ban, Budapest megalakulása előtt. Pest, Buda és Óbuda egyesítése után a III. kerület elöljárója lett. Születésének 175. évfordulója.	
2004 10 20 	Balassi Bálint báró (1554. október 20. -1594): a magyar nyelvű líra megteremtője, aki hányatott élete során versekben fejezte ki érzelmeit. Istenes énekei voltak a legismertebbek. Szerelmes verseit csak 1874-ben találták meg a báró Radvánszky család radványi levéltárában. Résztvevője volt a törökök elleni harcoknak. Ekkor írt versei a végvári életet dicsőítették. A törökök által elfoglalt Esztergom ostrománál halt hősi halált. Nevét Balassa változatban is használta. Születésének 500. évfordulója.	
2004 10 26 	Déri Miksa (1854. október 26.-1938): a Ganz-gyár igazgatója volt. Feltalálta a róla elnevezett repulziós motort. Világhíressé vált találmánya a Bláthy Ottóval és Zipernowsky Károllyal közösen készített transzformátor. Születésének 150. évfordulója.	
2004 10 27 	Lőwy Sándor (1906-1929. október 27.): pék. Az illegális kommunista ifjúsági szövetség tagja, majd titkára volt. Letartóztatták és börtönbüntetésre ítélték. A váci fegyházban éhségsztrájkban vett részt és mesterséges táplálás közben meghalt. Halálának 75. évfordulója.	
2004 10 28 	Nagy Lajos (1883-1954. október 28.): író, publicista. Háromszoros Baumgarten-dijas, Kossuth-díjas. Halálának 50. évfordulója.	
2004 11 01 	Teleki Pál gróf (1879. november 1.-1941): erdélyi nagybirtokos, földrajztudós, egyetemi tanár, miniszter több tárca élén, kétszer miniszterelnök, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. A Tanácsköztársaság idején a szegedi ellenforradalmi kormányban külügy-, később földművelésügyi miniszter. 1920-ban a Simonyi-Semadam-kormány külügyminisztere, majd júliusban az új kormány miniszterelnöke 1921. áprilisáig. Résztvevője volt a Párizs melletti békeszerződéseket tárgyaló delegációnak. Meghozatta a “numerus clausus” néven ismert első zsidóellenes törvényt. Sok szervezetet hozott létre a trianoni béke revíziójának támogatására. 1927-ben a Magyar Revíziós Liga, 1936-ban a Közoktatási Tanács elnöke. 1938-1939-ben vallás- és közoktatási miniszter, 1939-1941 között miniszterelnök. Meghozatta a második zsidótörvényt. Előkészítője volt a területi visszacsatolást indítványozó bécsi döntéseknek. 1939-ben befogadta a lengyel menekülteket. 1940 decemberében Jugoszláviával örök barátsági szerződést kötött. 1941-ben a németek meg akarták támadni Jugoszláviát, és ehhez Magyarország együttműködését kérték. Horthy elfogadta az ajánlatot, de Teleki Pál a szerződésszegés elől öngyilkosságba menekült. Születésének 125. évfordulója.	
2004 11 07 	Germanus Gyula (1884-1979. november 7.): egyetemi tanár, orientalista, országgyűlési képviselő, a nyelvészeti tudományok doktora. Elsősorban az arab irodalommal és nyelvvel foglalkozott. Halálának 25. évfordulója.	
2004 11 15 	Bethlen Gábor (1580-1629. november 15.): erdélyi fejedelem 1613-1629 között. 1620-ban az országgyűlés felajánlotta neki a királyi címet, de nem fogadta el, csak a Magyarország fejedelme címet használta (1620-1621). Erdélyben erős központi hatalmat épített ki, merkantilista gazdaságpolitikát folytatott. Nagyszombatban és Gyulafehérvárott főiskolát alapított. Fejedelemsége alatt Erdély aranykorát élte. Habsburg-ellenes és a protestánsok vallásszabadságát sikerrel védő külpolitikával az európai protestáns fejedelmek egyenrangú szövetségesévé tudott válni. Halálának 375. évfordulója.	
2004 11 15 	Dávid Ferenc (1510-1579. november 15.): a magyar reformáció erdélyi, szász származású kiemelkedő egyénisége. Előbb evangélikus, majd református püspök, később a magyar unitárius egyház megalapítója és mártírhalált halt első püspöke. Halálának 425. évfordulója.	
2004 11 25 	Nádasdy Kálmán (1904. november 25.-1980): rendező, főrendező, igazgató, főigazgató a Magyar Állami Operaházban. Háromszoros Kossuth-díjas, kiváló művész. Születésének 100. évfordulója.	
2004 11 25 	Rózsa Richárd (1904. november 25.-1943): vegyészmérnök. Az illegális kommunista ifjúsági szövetség, majd a párt tagja. Többször letartóztatták. 1939-ben sikerült a Szovjetunióba eljutnia. 1942-ben belépett a Vörös Hadseregbe. Partizánnak jelentkezett, és Varsó környékén egy bevetésen eltűnt. Születésének 100. évfordulója.	
2004 11 30 	Imre (1174-1204. november 30.): király. Uralkodott: 1196 és 1204 között. III. Béla király elsőszülött fia. 1182-ben koronázták meg. 1202-ben felvette a “Szerbia királya” címet. Egerben temették el. Halálának 800. évfordulója.	
2004 12 07 	Beöthy Az elnevezés a kiterjedt Bihar vármegyei nemesi család több tagjáról is történhetett. Legvalószínűbb: Beöthy Ödön (1796-1854. december 7.): jogász, alispán; 1826-tól 1841-ig Bihar vármegye országgyűlési követe. Nagy munkát fejtett ki a vallási szembenállások megoldása érdekében. A szabadságharc idején előbb a Partium, majd Erdély kormánybiztosa, a magyar nyelv ügyének harcosa. Halálának 175. évfordulója. Felmerülhet még: ~ Ákos (1836-1904. december 1.): jogász, politikus; Halálának 100. évfordulója.	
2004 12 08 	Damjanich János (1804. december 8.-1849): szerb származású honvédtábornok, a szabadságharc legendáshírű vörössipkásainak parancsnoka, majd 1849 nyarától az aradi vár parancsnoka. 1849 október 6-án Aradon kivégezték. Lásd még: 1999-nél. Születésének 200. évfordulója.	
2004 12 09 	Horthy István (1904. december 9.-1942): gépészmérnök, a MÁVAG (Magyar Állami Vas- és Gépgyárak) igazgatója, a MÁV elnöke, kormányzóhelyettes, pilóta. A II. világháborúban a Szovjetunióban szolgált a fronton. Repülőgép-baleset következtében halt meg. Horthy Miklós idősebbik fia. Születésének 100. évfordulója.	
2004 12 10 	Torma Károly (1829. december 10.-1897): régész, egyetemi tanár, országgyűlési képviselő, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 175. évfordulója.	
2004 12 14 	Orczy A névadók többen is lehettek: ~ József báró (1746-1804. december 14.): katonatiszt, főispán, költő, ~ László (1750-1807): ~ Lőrinc fia. Főispán, valóságos belső titkos tanácsos, a bátyja által alapított kertet a városnak ajándékozta. Lásd 2004-nél is. ~ Lőrinc fia. Saját telkén ő alapította a józsefvárosi Orczy-kertet, az első nyilvános pesti parkot. Születésének 250. évfordulója.	
2004 12 21	Sztálin, Joszif Visszárionovics Dzsugasvili (1879. december 21.-1953): grúz származású, szovjet-orosz államférfi, diktátor. A szentpétervári forradalom egyik vezetője. Lásd még: 2003. 	

2005. év

2005 01 01	Beniczky Ferenc (1833-1905): jogász, Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja, majd államtitkár. Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye törvényhatósági bizottsága virilista tagja, 1890-től főispánja. Újpest díszpolgára (1900).	
2005 01 01 	Bethlen Gábor (1580-1629): erdélyi fejedelem 1613-1629 között. 162 0-ban az országgyűlés felajánlotta neki a királyi címet, de nem fogadta el, csak a Magyarország fejedelme címet használta (1620-1621). Erdélyben erős központi hatalmat épített ki, merkantilista gazdaságpolitikát folytatott. Nagyszombatban és Gyulafehérvárott főiskolát alapított. Fejedelemsége alatt Erdély aranykorát élte. Habsburg-ellenes és a protestánsok vallásszabadságát sikerrel védő külpolitikával az európai protestáns fejedelmek egyenrangú szövetségesévé tudott válni. Születésének 425. évfordulója.	
2005 01 01 	Bóné András (1655-1707): a Rákóczi-szabadságharc ezeres kapitánya. Már a törökök elleni harcokban, majd a Thököly-felkelésben is részt vett.	
2005 01 01 	Bulcsú (? -905): a kalandozó magyarok egyik vezére. 955-ben, az augsburgi csatavesztés után Ottó német császár Lehellel együtt kivégeztette. Halálának 1050. évfordulója.	
2005 01 01 	Dallos Ida (1905-1944): textilmunkás. Az illegális kommunista párt tagja. A nyilasok agyonlőtték. Születésének 100. évfordulója.	
2005 01 01 	Erdélyi Lóránt : (1880-1952): Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye alispánja 1929-1936 között. Születésének 125. évfordulója.	
2005 01 01 	Knopp Imre (1905-1942): munkásköltő. A Magyarországi Szociáldemokrata Párt tagja. Két verses kötete jelent meg. Büntetőszázaddal a Szovjetunióba vitték. Születésének 100. évfordulója.	
2005 01 01 	Lehel másként Lél vezér. (?-955): a honfoglaló Tas vezér fia. Meghódította Horvátországot és részt vett a kalandozásokban. 955-ben Augsburgban hadifogságba esett és Konrád császár kivégeztette. Hozzá fűződik a Lehel kürt mondája. Halálának 1100. évfordulója.	
2005 01 01 	Magyari István (?-1605): evangélikus prédikátor, 1600-tól sárvári esperes. A régi magyar értekező próza egyik első művelője. Pázmány Péter mellett a magyar hitvita-irodalom jelentős képviselője. Halálának 400. évfordulója.	
2005 01 01	Micsurin, Ivan Vlagyimirovics (1855-1935): szovjet-orosz kertész és növénynemesítő. A helybéli termelőszövetkezet neve az 1950-1960-as években. Születésének 150. évfordulója.	
2005 01 01 	Nádasdy Ferenc gróf (1625-1671): Somogy, Vas, Zala vármegye főispánja, országbíró, királyi főudvarmester, 1667-től 1670-ig királyi helytartó. Halálának 375. évfordulója.	
2005 01 01 	Szentimrey Kálmán (1830-1905): jogász. A szabadságharcban mint honvéd vett részt. A honvéd menház parancsnokaként halt meg. Halálának 100. évfordulója.	
2005 01 01 	Tito, Joszif Broz (1892-1980): horvát nemzetiségű jugoszláv politikus, partizánparancsnok, marsall, miniszterelnök, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság elnöke, a Jugoszláv Kommunista Párt elnöke, főtitkára. Halálának 25. évfordulója.	
2005 01 01 	Vilma királynő Wilhelmina (1880-1962): 1890-1948 Hollandia királynője. Az első világháború után sok ezer nélkülöző magyar gyermeket látott vendégül hosszabb időre Hollandiában. A német megszálláskor kormányával együtt Angliába ment. 1948-ban leánya javára lemondott a trónról. 1920-1949 között az ő nevét viselte a Városligeti fasor. Születésének 125. évfordulója.	
2005 01 05 	Majláth (Mailáth.) A család tagjai a XVIII. század óta vettek részt Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye életében. Az elnevezés lehetséges: ~ György (1786-1861): országbíróról, ~ János (1786-1855. január 3.): költő, történetíróról, aki Erzsébet királyné magyarnyelv tanára volt. Halálának 150. évfordulója. Az itteni birtokos Zichyek jogászai között is volt Mailáth.	
2005 01 05 	Pollack Mihály (1773-1855. január 5.): építész, klasszicista építészetünk kimagasló mestere. Legnagyszerűbb alkotása a Nemzeti Múzeum épülete. Az 1838. évi nagy árvíz előtti Pest arculatát döntően az ő munkái alakították ki. Halálának 150. évfordulója.	
2005 01 20 	Szapáry Gyula gróf (1832-1905. január 20.): tárnokmester, országgyűlési képviselő, miniszter, miniszterelnök, a főrendiház tagja. Halálának 100. évfordulója.	
2005 01 22 	Riesz Frigyes (1880. január 22.-1956): matematikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, Kossuth-díjas. Születésének 125. évfordulója.	
2005 01 24 	Máriássy János báró (1822-1905. január 24.): honvéd ezredes, Budavár 1849. évi bevételekor hősiességével tűnt ki. A bukás után 18 évi várfogságra ítélték, de 1856-ban kegyelmet kapott. 1869-től honvéd ezredes, 1878-tól altábornagy. 1888-ban bárói címet kapott. Halálának 100. évfordulója.	
2005 01 28 	Csokonai Vitéz Mihály (1773-1805. január 28.): költő. Halálának 2 00. évfordulója.	
2005 01 30 	Virág Benedek (1754-1830. január 30.): költő, író, műfordító, történész, szerzetes. A magyar ódaköltészet jeles művelője. Évtizedekig az Apród utcában lakott. Halálának 175. évfordulója.	
2005 02 09 	Fejér Lipót (1880. február 9.-1959): matematikus, egyetemi tanár, Kossuth-díjas, Akadémiai nagydíjas, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Születésének 125. évfordulója.	
2005 02 22 	Cziráki (Cziráky) Antal (1772-1852. február 22.): közgazdász, tárnokmester, alkotmánytörténész. Buda szabad királyi város 1828. december 22-én “tárnokmesteri működéséért” díszpolgárrá választotta. Halálának 150. évfordulója.	
2005 03 04 	Károlyi Mihály gróf (1875-1955. március 4.): nagybirtokos, liberális politikus, miniszterelnök, köztársasági elnök. Lásd még: 2000-nél is. Halálának 50. évfordulója.	
2005 03 13 	Fráter Loránd (1872-1930. március 13.): huszártiszt, országgyűlési képviselő, nótaszerző. Halálának 75. évfordulója.	
2005 03 30 	Dorottya Helyesen: Mária Dorottya (1797-1855. március 30.): württembergi bajor hercegnő, József nádor harmadik felesége. A pesti jótékony nőegylet megalapítója. Halálának 100. évfordulója.	
2005 04 04 	Pór Bertalan (1880. április 4.-1964): festőművész, kétszeres Kossuth-díjas, Munkácsy-díjas. Születésének 125. évfordulója.	
2005 04 11 	József Attila (1905. április 11.-1937): költő, műfordító, posztumusz Kossuth-díjas. 17 éves korában Juhász Gyula előszavával jelent meg első verseskötete Szegeden a Szépség koldusa címmel. A Tiszta szívvel című verse miatt nem kaphatott tanári diplomát. Hatvani Lajos támogatásával Bécsben, majd Párizsban tanult tovább. 1925-ben Nem én kiáltok, 1929-ben Nincsen apám, sem anyám, 1930-ban Döntsd a tőkét, ne siránkozz, 1932-ben Külvárosi éj címmel jelent meg kötete. Lefordította Villon verseit, de ezt betiltották és szemérem elleni vétség miatt pert indítottak ellene. 1936-ban - Ignótus Pállal közösen - megalapította a Szép szó című folyóiratot. 1937. december 3-án öngyilkos lett. Születésének 100. évfordulója.	
2005 05 05 	Lipót I. ~ (1640-1705. május 5.): magyar királlyá koronázták 1654-ben, de csak 1657-től uralkodott, német-római császárrá 1658-ban koronázták meg. Uralkodása alatt került sor Magyarország török alóli felszabadítására. A fegyverrel visszafoglalt országban abszolutisztikus eszközökkel uralkodott, ami kiváltotta az ország ellenállását. Ez a Wesselényi-féle összeesküvéssel kezdődött, s a Thököly-felkelésen át a Rákóczi-szabadságharc kirobbanásához vezetett. Halálának 200. évfordulója.	
2005 05 11 	Donát János Dániel (1744-1830. május 11.): festőművész Halálának 175. évfordulója.	
2005 05 17 	Ribáry Ferenc (1827-1880. május 17.): tanár, egyetemi magántanár, történész. Halálának 125. évfordulója.	
2005 05 23 	Sándor Móric gróf (1805. május 23.-1878): vadász, sportember, földbirtokos. Lásd még 2003-nál. Születésének 200. évfordulója.	
2005 06 26 	Bolgár Elek (1883-1955. június 26.): jogász, történész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. A Tanácsköztársaság alatt bécsi követ, majd Kun Béla külügyi népbiztos helyettese, egyetemi tanár, a Történelmi Materializmus Kutatóintézetének igazgatója. 1919 után emigrált. 1937-től a Szovjetunióban élt és a rosztovi egyetemen diplomáciatörténetet tanított. Szovjet katonaként jött haza. Itt újra egyetemi katedrát kapott, majd külügyi államtitkár, prágai és londoni követ, később tanszékvezető egyetemi tanár lett. Halálának 50. évfordulója.	
2005 07 02 	Kruspér István (1818-1905. július 2.): mérnök, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja. A geodézia és a mérésügy kiváló művelője. 44 évig (1850-1894) volt tanár a Műegyetemen. Összeállította Pest város felmérésének feltételeit. A Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége 1956-ban Kruspér-emlékérmet alapított az egyesület lapjában megjelent, jelentős tudományos eredményt ismertető cikkek jutalmazására. Halálának 100. évfordulója.	
2005 07 17 	Mátray Gábor (1797-1875. július 17.): zeneszerző, zenetörténész, pedagógus, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. 1837-ben a Pest-Budai Hangászegyesület titkára lett, 1840-ben ennek énekiskolája igazgatójává választotta. Az ebből kifejlődött Nemzeti Zenedében dolgozott haláláig. Halálának 125. évfordulója.	
2005 07 22 	Martinovics Ignác: (1755-1795): horvát származású (Ignacije Martinovi) ferences rendi szerzetes, apát, hittudományi és bölcsész doktor. A felvilágosodás híveként reformokat várt az uralkodótól. Szembefordult a magyar nemesi nemzeti mozgalommal és a király híveként besúgóként működött. Később szembefordult vele és a magyar jakobinus mozgalom egyik vezetője lett. Születésének 250. évfordulója.	
2005 07 25 	Schönherz Zoltán (1905. július 25.-1942): elektromérnök. Szlovákiában élt, Prágában járt egyetemre. Részt vett a szlovák illegális kommunista ifjúsági mozgalomban Kassán. 1939-ben a magyar kommunista pártnál folytatta a politikai tevékenységet. Az illegális Szabad Nép című lap első számának vezércikkét ő írta. 1942 júliusában letartóztatták. Hazaárulás vádjával halálra ítélték, és széleskörű tiltakozás ellenére kivégezték. Születésének 100. évfordulója.	
2005 07 28 	Csanádi György (1905. július 28.-1974): közgazdász, mérnök, miniszter, tanszékvezető egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas. A MÁV-nál előbb pályafenntartási mérnök, majd körzeti igazgató, később vezérigazgató. Közlekedési miniszterhelyettes, majd miniszter. Nevéhez fűződik a “vasúti közlekedés racionalizálási koncepciója” elnevezésű program. Elnöke volt a Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségének, a Közlekedési és Közlekedéstudományi Egyesületnek, az MTA Közlekedéstudományi Főbizottságának. Születésének 100. évfordulója.	
2005 08 10 	Toldy Ferenc (eredetileg Schedel Ferenc) (1805. augusztus 10.-1875): irodalomtörténész, nevét az utca, amelynek 30. számú házában akkor lakott. Születésének 200. évfordulója. Lásd még 2000-nél is.	
2005 09 04	Mikó Imre gróf (1805. szeptember 4.-1876. szeptember 16.): művelődéspolitikus, miniszter, történetíró, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, az erdélyi reformnemzedék egyik vezetője. Születésének 200. évfordulója.	
2005 09 09 	Zsirai Miklós (1892-1955. szeptember 9.): nyelvész, egyetemi tanár a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja, Kossuth-díjas. Halálának 50. évfordulója.	
2005 09 15 	Bársony István (1855. szeptember 15. -1928): író, újságíró. Az Új Idők főmunkatársa, a Budapesti Közlöny szerkesztője 1907-1928 között. Vadásztörténetei több kötetben jelentek meg. Születésének 150. évfordulója.	
2005 09 17 	Humhál László (1905. szeptember 17.-1936): bőrmunkás. Az illegális kommunista párt tagja. Spanyolországban önkéntesként harcolt a fasiszták ellen. Madridnál esett el. Születésének 100. évfordulója.	
2005 09 17 	Mária királyné (1505. szeptember 17.-1558): II. Lajos király felesége, Habsburg Szép Fülöp és Őrült Johanna leánya, V. Károly spanyol császár és I. Ferdinánd magyar király testvére. 1521. december 25-én koronázták királynévá. 1526. augusztusában a Csepel-szigeten búcsúzott el Lajostól. A vereség után Pozsonyba ment és bátyja királlyá választását segítette. 1530-1556 között Németalföld helytartója. Spanyolországban a madridi Escorialban temették el. Születésének 500. évfordulója.	
2005 10 05 	Pethényi Salamon János (Petényi) (1799-1855. október 5.): természettudós, a madártan megalapítója Magyarországon. 600 madárból álló gyűjteményét a Nemzeti Múzeumnak ajándékozta. Halálának 150. évfordulója.	
2005 10 15	Szász Károly (1829-1905. október 15.): költő, író, műfordító, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, később másodelnöke. Lásd még: 1999-nél is. Halálának 100. évfordulója.	
2005 10 22 	Teszársz Károly (1855. október 22.-1916): vasöntő, a szakszervezeti mozgalom egyik megteremtője. 1885-ben a Vasöntők Szakszervezetének alapítója, a Vas- és Fémmunkások Lapja szerkesztője. 1898-ban a Magyarországi Szociáldemokrata Párt tagja lett. 1903-tól a Magyarországi Szakszervezetek Országos Szövetsége Végrehajtó Bizottságának tagja, és haláláig a Vas- és Fémmunkások Szakszervezete elnöke. Születésének 150. évfordulója.	
2005 10 28 	Hatvani Lajos báró (1880. október 28.-1961): mecénás, író, irodalomtörténész, kritikus. Kossuth-díjas, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. 1908-ban Ignotusszal és Fenyő Miksával megalapította a Nyugat című irodalmi lapot. Ady Endre és a Nyugat anyagi patrónusaként nagy hírnévre tett szert az irodalmi életben. 1918-ban a Nemzeti Tanács tagja, a Vörösmarty Akadémia alapítója. 1919 nyarán Bécsbe emigrált, 1927-ben hazatért, majd 1938-ban feleségével együtt újra emigrált. Franciaországból 1947 nyarán jöttek haza. Egész életében támogatta anyagilag az írókat, költőket. A legteljesebb Petőfi tanulmány megírása az ő nevéhez fűződik. A közelben több olyan utca van, amelyik barátai nevét viseli, és így egy irodalmárokról elnevezett utcabokor alakult ki. Születésének 125. évfordulója.	
2005 11 06 	Gaál Az utca névadója lehetett: ~ György (1783-1855. november 6.): író, Kisfaludy Károly színdarabjait fordította németre, népmesegyűjtő. Halálának 150. évfordulója. ~ Gaszton (1868-1932) politikus, ~ József (1811-1866) író, ~ Miklós (1799-1854. november 30.): hadmérnök, az 1848 -1849. évi szabadságharc honvéd tábornoka. Világos után halálra ítélték, majd az ítéletet 20 évi várfogságra változtatták. A fogságban megvakult. Halálának 150. évfordulója.	
2005 11 11 	Radvánszky Albert báró (1880. november 11.-1963: nagybirtokos, a felsőház alelnöke, koronaőr, 1923-tól az evangélikus egyház egyetemes egyházi és iskolai felügyelője. Születésének 125. évfordulója.	
2005 11 12 	Hajós Alfréd (1878-1955. november 12.): építészmérnök, az első magyar olimpiai bajnok. Lásd még 2003-nál. Halálának 50. évfordulója.	
2005 11 19 	Vörösmarty Mihály (1800-1855. november 19.): költő, drámaíró. Lásd még 2000-nél is. Halálának 150. évfordulója.	
2005 11 21 	Szalvai Mihály (1899-1955. november 21.): kőműves, katonatiszt, altábornagy. A Tanácsköztársaság idején katona volt. Utána 15 évre ítélték, de külföldre szökött. Részt vett a spanyol polgárháborúban, mint a nemzetközi brigád egyik parancsnoka. Utána Afrikába száműzték, de a Szovjetunió kiváltotta. A II. világháborúban partizánnak képezték ki és Jugoszláviában vetették be, onnan 1945-ben hazatért és a honvédségnél kapott magas beosztást. Halálának 50. évfordulója.	
2005 12 13 	Mező Imre (1905. december 13.-1956): szabó, katona, politikus. Belgiumban belépett a kommunista pártba. 1936-1939 között Spanyolországban harcolt a Nemzetközi Brigádban. 1943-tól Franciaországban vett részt az ellenállásban. 1945-ben hazajött és több magas funkciót töltött be a Magyar Kommunista Pártban, majd a Magyar Dolgozók Pártjában. 1956. október 30-án a Köztársaság téren halt meg. Születésének 100. évfordulója.	
2005 12 16 	Tisza Kálmán (1830. december 16.-1902): nagybirtokos, politikus, országgyűlési képviselő, miniszter, miniszterelnök, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató tagja. Születésének 175. évfordulója.	

A jegyzéket Budapest teljes utcanévlexikona DINASZTIA KIADÓ 1998 adatainak felhasználásával Mészáros György, a Budapesti Városvédő Egyesület alapító tagja, az utcanévlexikon adattárának összeállítója készítette. 

BUDAPEST I. Víziváros
Toldy Ferenc utca 44/a
1015 T: (1 36) 201 2124

A témával összefüggésben lásd még: 	www.budapest.hu/bphome/dbp/altalan/seta/szabharc.html
	www.budapest.hu/bphome/dbp/altalan/seta/bputca.html