| NOÉ NÉPE |  | Magdalena HODONYI - Ickler |

Újra megismételve a piramisok nem a mi világunkban a fáraók idejében épültek. Erre az is bizonyíték, hogy semmi nyom nem maradt arról, hogy milyen technikával, mennyi ideig építették. Pedig a fáraók idejéből már nagyon sok bizonyíték maradt arról, hogyan éltek, milyen isteneket imádtak stb. Ezért minden olyan teória téves, amelyekkel azt akarjuk bizonyítani, hogy azokat a többtonnás köveket, több mint másfél milliót is, külsőleg, illetve belsőleg görgették egymás mellé, és emelték mindig magasabbra. Ha megértjük Énok szövegét, akkor már az a teória sem elképzelhetetlen, hogy az előttünk létező Világ, első emberiségének „HÁZA” volt. De, mert egyneműek voltak, és osztódással sokszorozódtak, ezért, egy-egy piramis több száz lény házául szolgált. Az egész Föld felületét a piramisok végtelensége borította be. Akár ma a házak. Hiszen minden földrészen megtalálhatóak azok, amelyek túlélték az özönvizet. A fáraók tehát csak kisajátították maguknak. Az viszont nagyon sajnálatos, hogy mivel a piramisokban olyan tárgyak is átmentődtek az elmúlt világból, amelyeket később a fáraók idejében a saját elképzeléseik szerint megváltoztatva a magukévá tettek, hogy az ő alkotásaik, ezzel megváltoztattak nagyon sok fontos dolgot. Ezért nem tudjuk megfejteni őket. Ha, egyszer ezt ki tudjuk bogozni, és ráfogunk jönni az elmúlt világ tárgyainak valódi bizonyítékára, akkor az is felfog tárulni, amiről Énok ír. Ez egyrészt nagyon izgalmas lesz. Másrészt a jövő egyik legnehezebb feladatává fog válni. Itt arra is felhívom újra a figyelmet, hogy négy Szfinxnek kell léteznie, amelyeket még meg kell találni. Mert a „Jelenések Könyve” és a többi Vallási Iratok is négy élőlényről írnak: oroszlán, bika, ember, sas. Egészen bizonyos, hogy az első emberiség világában a legfontosabb helyen álltak. De, ha a szatellitekkel egyszer áttudjuk világítani az óceánok mélyeit, vagy pedig olyan tengeralatti járművet alkotunk,
amelyek ellenállnak a rettenetes víznyomásnak és ásatásokat végezhetünk, nagyon elfogunk csodálkozni az eredményen. Hiszen az óceánok mélyeibe ágyazva lehet, hogy olyan hasonló dolgok rejlenek, mint a piramisokban is, azonban eredeti valóságukat megtartva. Sőt, még az is lehetséges, hogy valamelyik hiányzó Szfinxet is az óceánok mélye őrzi. Erre azért hívtam fel a figyelmet, mert a Föld bármelyik részén tárjunk fel évezredes tárgyakat, rajzokat, azért hasonlóak, mert egyöntetűen az első emberiség világára utalnak. Azonban ezt is még be kell bizonyítani. Ezután, ha a „rózsa” szimbólumával folytatom tovább, hogy miért a „rózsa méhe jelenti a szent nőiesség azon kelyhét”, amellyel a kettős szaporodás folyamata beindult, akkor először meg kell fejteni Énok: „ÁLOMLÁTÁSOK” sorait. Mert Énok állatszimbólumokkal – tehén, tinó, bika stb. – nyilvánítja ki még egyszer a nemnélküli megsokszorozódást, és a kettős szex általi szaporodás folyamatának beindulását, amit az egész „Látások Könyvében” már kinyilvánított. Énok, ezt fiának, Mathuzsálemnek beszéli el: „Hozzád szólok fiam. Hallgass meg, és füleddel hajolj apád álomlátásához. Mielőtt anyádat Ednát elvettem, ágyamban látomásom volt. És íme a földből fiatal tehén lépett ki, vele pedig két fiatal tinó, s az egyik közülük fekete volt, a másik vörös. A fekete tinó pedig öklelni kezdte a vöröset és üldözni kezdte. Attól kezdve pedig a vörös tinót nem láttam többé. A fekete tinó megnőtt, s akkor eljött hozzá egy üsző és láttam, hogy számtalan szarvasmarha származott tőle, és mind hasonlított hozzá, és mind követte őt. Egy kivételével. A legelső tehén pedig eltávozott, hogy a vörös tinót megkeresse.” Ha ezen állatszimbólumokat a még „nemnélküli” angyalok szimbólumával helyettesítjük, akkor máris egy teljesen más értelem tárul fel. Éspedig az addig egyöntetűen osztódással sokszorozódott
44 | 45

«első ‹előző 44-45 46-47 48-49 50-51 következő› utolsó» | 1- ... 10- ... 20- ... 30- ... 40- ... 50- ... 60- ... 70- ... 80- ... 90- ...