# 7.2. A vizsgált pedagógusok munkahelye, avagy a kutatásban részt vett iskolák

A kutatás Baranya megye iskoláira terjedt ki, azokra az intézményekre, ahol SNI integráció folyik és kontroll intézményként olyan iskolát is megvizsgáltunk, ahol nem folyik SNI integráció. A kutatás időkeretében SNI-t integráló intézménynek mondható majdnem az összes baranyai iskola, bár 2016-ban elindult egy tendencia, mely szerint az SNI integrációval egyre kevesebb általános iskola kíván foglalkozni. Egy átfogó, 2012-es statisztika[26] szerint Baranya megyében 77 köznevelési intézmény, 144 feladat ellátási helyén van általános iskolai oktatás. Csatolható adat, hogy az alapító okiratok szerint számos intézmény vállal SNI integrációt. Ennek ellenére pontos és átfogó statisztika erről nem készült jelen kutatásban. Ennek részben az is az oka, hogy az intézményi átalakítások és összevonások során, ha a beolvasztott intézmény nem is rendelkezett az alapító okiratában a sajátos nevelési igényűek fogadásáról, de az „anyaintézmény” igen, akkor innentől a beolvasztott intézmény is köteles fogadni SNI tanulót. Ennek megfelelően elhanyagolható volt azon intézmények száma a teljes mintához képest a kutatás időszakában, ahol nem fogadtak valamilyen típusú SNI tanulót illetve a két tanév alatt több alkalommal is változott mindez, ezért nyomon követhetetlen volt a folyamat Baranya megyében. Ezért mindig csak az adott időszakra vonatkoztatva volt megmondható, hogy éppen hány SNI integráló intézmény van Baranyában, illetve az is változott, hogy milyen típusú SNI-s tanulókat integrál az adott intézmény [27]. A Baranya Megyei Szakértői Bizottság statisztikái alapján, a kutatást megelőző tanév kezdetekor 114 intézmény jelezte, hogy integráltan oktatott, sajátos nevelési igényű tanulók felülvizsgálata[28] időszerű lesz a kutatást érintő, aktuális tanévben. Ez az aktuálisan integráló intézmények számosságát megadó indikátor, ugyanis csak azok kérvényeznek logikusan felülvizsgálatot, ahol van SNI tanuló integrálva (2012-ben a teljes minta 144 intézmény volt). Illetve az eltérést az is okozhatta, hogy előfordulhatott az a helyzet, hogy bár volt SNI tanuló integrálva, de elmulasztották kérni, illetve pont nem aktuális és adott tanévben nem is indítványozták a felülvizsgálatot. Ennek következménye, hogy később ez a 114 elemű lista tovább bővült 121 intézményre, mely feltételezhetően az összes olyan intézményt magába foglalta, ahol SNI integráció folyt. Tehát az integráció szempontjából a 121 intézmény kapcsán nagy valószínűséggel teljes mintáról beszélhetünk. A kutatás második évében ez a szám 118 intézmény volt, de ekkor már volt olyan intézmény, amely korábban ugyan integrált SNI tanulókat, de ennek lehetőségét később visszavonta. A vizsgált minta létszámváltozásának másik lehetséges oka, hogy előfordult olyan helyzet is, hogy törvényesen nincs is integráció az intézményben, de SNI-s diák igen, így ilyenkor ennek ellenére is kérték a felülvizsgálatot. Ebben az esetben törvényes lehetőség nincs a helyszíni felülvizsgálatra, illetve az ellentmondásos jogi helyzet feloldása szükséges. A kutatás szempontjából a felülvizsgálat ilyen esetben is elvégzésre került a pécsi telephelyen, a Megyei Szakértői Bizottságban. A kialakult helyzet oka lehet, hogy a diákok év közben is intézményt váltanak, így hiába kéri előző tanév június 30-ig az iskola a felülvizsgálatot a törvényeknek megfelelően, a tanév során folyamatosan időzített felülvizsgálatok során már lehet, hogy nem is abban az iskolában van az érintett tanuló, mely eredetileg kezdeményezte a kontrollt. Tehát az SNI-s tanulók fluktuációja miatt nem is lehetséges pontos és átfogó létszám adatokat mondani, hogy melyik iskolában éppen mennyi a sajátos nevelési igényű diák, illetve, hogy folyik-e éppen ott integráció, hiszen csak adott pillanatra jellemző állapotok felmérhetők, mellyel későbbi vagy más megyékre is kiterjedő kutatás esetén is számolni kell. Ezáltal tehát elmondható az is, hogy a 118-121 elemet tartalmazó lista a teljes mintaként aposztrofálható a kutatás végzésekor Baranya megyében.

Az integráló intézményekben a helyszínen történt a sajátos nevelési igényű tanulók felülvizsgálat, illetve az integráció helyi körülményeinek vizsgálata, valamint a pedagógusok kérdőíves vizsgálata. Ahol a tanulók vizsgálatára a helyszínen nem volt lehetőség mert más intézménybe távozott, betegség, egyéb hiányzás vagy más ok miatt, ott az érintettek értesítése és pécsi telephelyre történő behívása történt. Mivel a felülvizsgálat törvényi[29] kötelezettség és az SNI ellátás financiális támogatása[30] ehhez köthető, minden esetben el kell végezni. Jelenlegi jogi gyakorlat értelmében, ha ez elmarad, akkor az adott évre kapott támogatást az intézménynek vissza kell fizetnie.

A kutatás során tehát vizsgálat tárgya volt az SNI integráció tárgyi feltétele, az iskola inklúziós indexe csak a választott iskolákban, de kérdőív több intézményben, mely a pedagógusok befogadó attitűdjét kívánta feltárni. A másik mérési eredmény a tanulók felülvizsgálaton nyújtott teljesítménye. Mind az iskolák vizsgálata, mind a pedagógus kérdőív rögzítése lehetőséget adott az anonimitásra, illetve a tanulók adatai is ennek megfelelően kerültek felhasználásra. A vizsgálat fókuszába azok az intézmények kerültek a későbbiekben, ahol az integráció jól működött és ezt alátámasztotta a vizsgált tanulók felülvizsgálaton tapasztalt teljesítménye, illetve az inklúziós index is, valamint azok az intézmények, ahol mindez kevésbé mutatott pozitív képet.

Összefoglalva az intézményi mintavételezési eljárása lépcsőzetes mintavételi eljárás. Az első mintavételi lépcsőben az integrációt kezdeményező intézmények, vélhetően a valós integrációt végző iskolák kerültek kiválasztásra. Ez szám szerint 121 intézmény volt a második évben 118. Második lépcsőben véletlenszerűen kiválasztásra kerültek azok az intézmények, amelyekben a helyszínen történő vizsgálata történt. A harmadik lépcsőben pedig ezen intézmények közül felosztásra kerültek, hogy melyekben mutattak jó teljesítményt a felülvizsgálaton a tanulók és melyekben nem. Ezután a két csoportból véletlenszerűen választottunk iskolákat, ahol a későbbiekben tárgyalt módon az inklúziós index rögzítésre került (de a felülvizsgálat során minden esetben van lehetőség az SNI integráció helyi adottságainak megfigyelésére is, mely minden esetben megtörtént). Ezt az a kutatási kérdés indokolta, mely feltételezte, hogy az SNI tanulókkal befogadóbb intézmények (amelyeknek az inklúziós indexe magasabb és melyekben feltételezhetően a pedagógusok is elfogadóbbak) kedvezőbb teljesítményt alapoznak meg (az SNI tanulók 45%-a). Az inklúzió fogalmi bázisánál ismertetett szakirodalom is ezt erősítette meg ezért indokoltnak tűnt az a próbálkozás, hogy ezt mérési adatokkal is alátámaszthassuk.

____________________

[26] Oktatási Hivatal (2013): Feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és köznevelés-fejlesztési terv 2013-2018. URL: https://bit.ly/3qbrtSx
[27] Például 2014 – 2016 között az abaligeti általános iskola nem fogadott csak enyhe értelmi fogyatékos tanulókat, aztán kibővítette az integráció lehetőségeit a súlyos tanulási zavaros tanulókra is.
[28] 15/2013. (II. 26.). EMMI rendelet 22. § (3) alapján, ha valaki sajátos nevelési igényű státuszt kap, az első vizsgálat után 1 évvel, majd ezt követően 10 éves kor alatt 2 évente, 10 éves kor felett 3 évente, a tanköteles kor végéig felülvizsgálni kell, hogy állapotában, előmenetelében milyen változások tapasztalhatóak. Ezt minden esetben a vizsgálatot megelőző tanév június 30-ig kell jelezni az intézménynek. URL: https://bit.ly/3nbKUZO
[29] 15/2013. (II. 26.). EMMI rendelet 22. § (3) URL: https://bit.ly/3nbKUZO
[30] 2016. évi XC költségvetési törvény VII melléklet URL: https://bit.ly/31OdYPC

Ambrus Attila József (szerk): Vida Gergő: Róluk, de nélkülük : Kategóriák fogságában : A tanulási zavarral küzdő gyermekek kategorizálásának diagnosztikus nehézségei. Soproni Egyetem, Benedek Elek Pedagógiai Kar, Sopron, 2022
A szerkesztés lezárása és a kötetben előforduló webes hivatkozások legutolsó ellenőrzési időpontja: 2022. január 31.
CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!