# Fülszöveg

A nemzetközi források és az elvégzett kutatás alapján elmondható, hogy inkluzív iskolai közeg csak befogadó tanári attitűd mellett valósulhat meg. Mindez azért lehet releváns mert a források, kutatások alapján elmondható, hogy befogadó iskolai környezetben a tanulási zavarral küzdő gyermekek és tanulók iskolai teljesítménye konszolidálható.

Az általunk végzett kutatás során készített adatbázis, valamint a kutatás időszakában érvényes makro statisztikai adatok viszont azt mutatják, hogy a vizsgált sajátos nevelési igényű és tanulási zavarral küzdő gyermekek és tanulók leszakadása évről évre fokozódik a hazai oktatási rendszerben, tehát az említett konszolidáció akadályozott.

További és aggasztó tényekre világított rá a kutatás, mely szerint a vizsgált intézményekben a pedagógusok attitűdje alapján sem igazolható az inkluzivitás, legfeljebb csak integrációról beszélhetünk (Illyés, 2000) és arról is csak részben. Ugyanis az integrációt végző pedagógusok többsége is elutasítja az integrációt, bizonyos részét pedig tehernek érzik. Ezen a pedagógusképzésbe emelt gyógypedagógiai tartalmak sem feltétlenül javítanak.

Habár már közel húsz éve ismertek azok az új paradigmák a gyógypedagógiában (Artiles, 2003), melyek mentén a diagnosztikus rendszert vagy legalább a diagnózis hasznosulását vélhetően hatékonyabbá lehetett volna tenni, azok implementációja továbbra is csak részleges. Adatokkal igazolható, hogy hazánkban a halmozottan hátrányos helyzet és az SNI státusz továbbra is összekapcsolható (Vida, 2016; Erőss, 2017; KIFIR, 2015), ráadásul a kapcsolódások mögötti mechanizmusok pontos feltárása egyelőre várat magára.

Számtalan probléma akadályozza az SNI integrációt hazánkban a kutatás alapján. Ilyenek a fogalmi zavarok, a mérési eredmények és azok értelmezése a diagnosztikus és ellátó rendszerben. Tovább bonyolítja a helyzetet, hogy a vizsgált intézményekben az alkalmazott módszertan és munkaforma csak nehezíti a tanulási zavarral küzdő gyermekek és tanulók boldogulását, ahogy a tanárok, tanítók munkáját is.

Felszínre kerültek azonban olyan potenciális erőforrások és lehetséges kutatási irányok is, melyek használható javaslatok megfogalmazását teszik lehetővé és az oktatási rendszert a teljes befogadás felé fordíthatják.

Készült Vida Gergő
PhD értekezés tézisei alapján

Ambrus Attila József (szerk): Vida Gergő: Róluk, de nélkülük : Kategóriák fogságában : A tanulási zavarral küzdő gyermekek kategorizálásának diagnosztikus nehézségei. Soproni Egyetem, Benedek Elek Pedagógiai Kar, Sopron, 2022
A szerkesztés lezárása és a kötetben előforduló webes hivatkozások legutolsó ellenőrzési időpontja: 2022. január 31.
CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!