# 10.1. Újabb eredmények a témában

Hosszas szövegrészeken keresztül magyaráztuk a fogalmakat, a kialakulásukat, a keveredést és dichotómiákat, a felhasznált elemzési metódusokat, majd ehhez képest rövidebb egységbe foglaltuk össze azt, hogy csak több kérdésünk lett, mint amennyit meg tudtunk válaszolni. Várható volt, hogy azért ezek az összefüggések annyira nem egyszerűek, hogy egy vagy két dologra visszavezessük a hazai integráció gyerekbetegségeit. A kutatás zárása óta, amikor is ezeket a sorokat papírra vetjük, de az SNI tanulók aránya tovább nő és egyre több iskola veszi ki alapító okiratából az SNI integráció lehetőségét. Egyre több felsőoktatási intézmény rendelkezik olyan tájékoztatóval, hogy SNI hallgatókat nem fogad. A felsőoktatásra nem terjesztettük ki a kutatásunkat, de elképzelhető, hogy ha a KSH szerint is csak 1,58% kerül olyan gimnáziumba, ahonnan a felsőoktatás a cél, akkor abból az 1,58%-ból a jelenlegi átlagos lemorzsolódási arányokkal számolva is, hányan szereznek végül diplomát. Bár nem tudjuk igazolni felvetésünket, de azt sejtjük, hogy a lemorzsolódás az SNI tanulókat fokozottabban érintheti a felsőoktatásban is. Ráadásul a jelenlegi felsőoktatási törvény értelmében a nyelvvizsga alóli mentesség kivételével semmilyen kedvezményt nem érvényesíthetnek a tanulási zavarral küzdő fiatalok. Ennek kutatási is releváns lehet és feltételezhetően járhatna olyan tanulságokkal, mely a teljes rendszer szempontjából fontos következtetéseket alapozna meg.

Ennek ellenére több évnyi kutatás után sem sikerült megnyugtatóan rendezni, hogy mitől és miért lesz valaki SNI. Szerencsére az elvégzett kutatás adatainak értelmezése és elemzése járt annyi tanulsággal, hogy megmutatta azokat az érzékeny pontokat, amelyek vizsgálata közelebb vihet minket a válaszokhoz. A Magyar Nevelés- és Oktatáskutatók Egyesületének éves konferenciájára, 2020-ban készített kutatás pont egy ilyen vizsgálat, mely kegyetlen módon rátapint a fájó pontok egyikére, és ha másra nem, akkor az alkalmazott pedagógiai módszertan és a növekvő SNI létszám közötti feltételezhető kapcsolatra keres igazolást. Ezzel a kutatási beszámolóval zárjuk jelen kötetet, hiszen ezáltal lesz teljes a téma bemutatása és így válik érthetővé és előkészítetté a következő rész, mely már arról szólhat, hogy pontosan és min is kell változtatni a jövőben.

Ambrus Attila József (szerk): Vida Gergő: Róluk, de nélkülük : Kategóriák fogságában : A tanulási zavarral küzdő gyermekek kategorizálásának diagnosztikus nehézségei. Soproni Egyetem, Benedek Elek Pedagógiai Kar, Sopron, 2022
A szerkesztés lezárása és a kötetben előforduló webes hivatkozások legutolsó ellenőrzési időpontja: 2022. január 31.
CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!