# 8. Pedagógus vélemény, vélekedés vagy attitűd?

Lásd a [34] lábjegyzetet!

A korábbiakban áttekintettük az SNI kategóriáinak alapot nyújtó fogalmi bázist. Ezután levezettük az inklúzió kutatásban értelmezhető meghatározását. Megmutattuk, hogy milyen az „átlag” pedagógus, ha egyáltalán létezik ilyen kategória. Utaltunk rá, hogy a pedagógus végzi az integrációt a hazai köznevelésben, így indokolttá vált jelen tartalmi egységben az attitűd neveléstudományi, pedagógiai értelmezésére. Hiszen, ahogy azt korábban is tényként kezeltük szakirodalomra alapozva, befogadó attitűd mellett jobb a tanulói teljesítmény, ráadásul olcsóbb is sokkal. Ideje tehát akkor az attitűd fogalmáról lerántani a leplet.

Az attitűd fogalma eredetileg a pszichológia tudományterületéről származik, de az elvégzett kutatás kifejezetten neveléstudományi szemszögből értelmezte, ezért csak azok a meghatározások kerültek felhasználásra, melyeket ugyan a pszichológia területén alkottak, de a neveléstudományi kutatások már felhasználtak vagy eredetüktől függetlenül már eleve neveléstudományi problémakörhöz köthetők. Tekintve az attitűd kutatások népszerűségét és a meghatározások számát, illetve a jelen kutatásban a kutatói kompetencia határait, nem indokolható vagy lehetséges a pszichológiai definíciók részletes idézése. Főként azok idézése nem indokolható, melyek a kutatás fókuszához vagy az eredmények értelmezéséhez nem is csatolhatók mindannak ellenére, hogy az attitűddel kapcsolatosak. Jelenlegi kutatás besorolását és fókuszát tekintve is a neveléstudományhoz köthető. Azonban ennek ellenére kifejezetten neveléstudomány területén definiált attitűd értelmezést a kutatás ideje alatt nem találtunk, mely az eredményekkel és a kutatás fókuszával is teljes összhangba hozható lett volna, de nyilván kicsi az esélye, hogy egyáltalán nem is létezik. Javarészt olyan meghatározások voltak fellelhetők, melyek ugyan az attitűd leírását célozták meg és melyek szintén neveléstudományi kutatások, de vagy nem definiálták magát az alapfogalmat vagy jelen kutatásban csak korlátozottan értelmezhetők. Ezért a vizsgált minta és a mérés módszertana és eredményei szempontjából leginkább releváns forrásokat összegyűjtve adható csak meg az a fogalmi keret, mely az attitűd neveléstudományi meghatározását adta az elvégzett kutatásban.

8.1. A pedagógus attitűd körvonalai a hazai szakirodalom alapján
8.2. A pedagógus attitűd körvonalai a nem hazai szakirodalom alapján
8.3. A befogadó pedagógus attitűd értelmezése hazánkban
8.4. A pedagógus attitűd

____________________

[34] Pedagógus vélemény, vélekedés vagy attitűd fejezet a „Kategóriák fogságában – A hazai SNI integráció hatásvizsgálata a pedagógus attitűd és a tanulói teljesítmény tükrében című doktori disszertáció vonatkozó részével részben megegyezik. URL: https://bit.ly/3zMdo1o

Ambrus Attila József (szerk): Vida Gergő: Róluk, de nélkülük : Kategóriák fogságában : A tanulási zavarral küzdő gyermekek kategorizálásának diagnosztikus nehézségei. Soproni Egyetem, Benedek Elek Pedagógiai Kar, Sopron, 2022
A szerkesztés lezárása és a kötetben előforduló webes hivatkozások legutolsó ellenőrzési időpontja: 2022. január 31.
CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!