# Siklós Péter: Theodor Storm: Im Walde című költeménye és Lénárd Sándor |
I. Lénárd Sándor özvegye, Andrietta a 90-es évek végén megkereste a Magyar Köztársaság são-paoloi főkonzulátusát, felajánlva az író könyvtárának néhány, a család számára már semmilyen használati értéket nem jelentő magyar nyelvű darabját. E könyveket a Főkonzulátuson Schmél Ferencné, Zsuzsa, a bécsi Collegium Hungaricum könyvtárosa kézbe vette és a dedikált példányokról jegyzéket készített *. Néhány könyvben Lénárd kezeírásával rótt, megsárgult írólapokat talált. Ezeket Bécsbe hozta és átadta nekem. A hétkötetes Magyar Nyelv Értelmező Szótárában például magyar szavak jegyzékére bukkant **. Az egyik kötetben egy vékony, világoskék, légipostai boríték lapult. Zsuzsa azt is Bécsbe hozta - kézbe vehettem. A külső oldalon a feladó: Weöres Sándorék Budapest II. Törökvész u. 3/c Hungary olvasható. A címzett Dr. Alexander Lenard Blumenau, C.P. 691 S. Catarina Brazilia. Az egylapos, takarékos levél verzóján Weöres Sándor csodaszép írásával a következő levél olvasható: Kedves Sándorom, nemrég megérkezett a "Winnie ille Pu", hosszú ismeretlen bolyongás után. Noha latin tudásom csekély, elolvastam és nagyjából meg is értettem, jót mulattam rajta. Egy barátunknál találtam Theodor Storm kötetet, és az említett versre is rábukkantam. A következő: Im Walde Hier an der Bergeshalde Verstummet ganz der Wind; Die Zweige hängen nieder, Darunter sitzt das Kind. Sie sitzt in Thymiane, Sie sitzt in lauter Duft; Die blauen Fliegen summen Und blitzen durch die Luft. Es steht der Wald so schweigend, Sie schaut so klug darein; Um ihre braunen Locken Hinfliesst der Sonnenschein. Der Kuckuck lacht von ferne, Es geht mir durch den Sinn: Sie hat die goldnen Augen Der Waldeskönigin. Th. Storm Eddig a vers. Azt hiszem, a Te vissza-fordításod németre, jobb ennél: erősebb szabású, és nem édeskés. Itt nemrég -15° körüli hideg volt egy hétig; Te Brazíliában el is feledhetted, milyen az. Jó egészséget! Ölel, köszönettel és szeretettel Sanyi. 1960.II.13. A lapon Károlyi Amy széljegyzete olvasható: Kedves Sándorunk, január 9. óta tart nálunk a szibériai hideg, s most ígérték be a harmadik hullámot. Megfagyva és megtörve topogunk a hegytetején, közben belga költőket és kínai (XII. századi) drámát fordítok bánatomban. Az újesztendő csupa kedves dolgot hozott: ínszakadás, ideggyulladás, kutyaharapás+tetanuszoltás, de ebből ennyi elég. Üdv. Amy. II. 2001. nyarán a Brazíliában maradt Lénárd hagyaték tekintélyes része, hála Andrietta döntésének és Vajdovics Zsuzsa kitartó igyekezetének a Szerb Antalné összegyűjtötte kéziratok és dokumentumok mellé, a Petőfi Irodalmi Múzeum Kézirattárába került ***. Az egyik dobozban, a kisebb-nagyobb cédulákra írt vegyes jegyzetek - a miscella - közt találtam egy dátum nélküli, négybe hajtott papírlapot: A lapon Storm: Im Walde című versének visszafordítási kísérleteit, a próbát, néhány javítást és variációt és a tisztázatot találjuk. A kerettel elválasztott tisztázat mellett a szerző, Theodor Storm neve és egy zárójeles megjegyzés: (Rückübersetzung). Csak a végleges - e változatban központozás nélküli - szöveget rögzítve: Hier, wo die Bäume schweigen Verstummt sogar der Wind Hier sitzt bei tiefen Zweigen Ein wundersames Kind Bei Mohn und Thymianen Im Dufte und im Licht Tiefblauer Falter Bahnen Umkreisen sein Gesicht Wie sie ihr Schweigen wahren Das Kind und auch der Hain Es spielt in braunen Haaren Der warme Sonnenschein Kuckucksruf, Mohn und Wicken… Ich denk's in meinem Sinn Es schaut aus ihren Blicken Die Waldeskönigin. Az utolsó sorban Lénárd a korábbi változatban már megjelent, majd elvetett és Himmelskönigin-nel felcserélt, - a Stormnál is szereplő - Waldeskönigin szót írta le az előző változat első 3-4 betűjét áthúzva. Hogy miért éppen a római évekből személyesen is megismert Weöresnek küldte meg visszafordítását, arra megint csak Lénárd könyvtárának egy hazakerült kötete - Weöres Sándor: A lélek idézése, Műfordítások, Budapest, 1958. Európa Kiadó - ad választ. A 438-439. oldalon olvashatjuk Storm versének fordítását: Erdőben Itt az erdei réten Elcsöndesül a szél; Lefüggő gally közelében Egy gyermek üldögél. Timián kelyhek közt ül, Csupa illatban ül; Kéklő legyek cikáznak Zsongva feje körül. Hallgatva áll az erdő, Bámulja a gyerek, Míg barna hajfürtjére A napsugár pereg. A kakuk kacag távol, Lelkemen átsuhan: Mint erdő-királynénak, Arany nézése van. Mint olvashatjuk, a vers visszafordítása megnyerte Weöres Sándor tetszését. III. Levelezésük első évében, 1965. december 10-i, hosszú és igen sok témát megpendítő levelében Lénárd a cigarettáról való megválását bejelentő Szerb Klárit néhány fordításával ajándékozta meg: Másnap Két levele jött! Megjöttek a cikkek Szabó Magdáról - a versek (Storm-Weöres) ****. Sőt megjött Groschenétől a PUSZTÁK NÉPE is! Először is hálásan csókolom kezeit, hogy a kályhába vágta azt a nyomorult bagót. Ködfüggöny nélkül tisztábban látom. S kérem Gabi néni nevét, hogy zavartalanul segíthessek az elvonási tünetek elleni írásban. Megjegyzem az elvonási tünetek nem fájnak , tehát nem érdekelnek. Csak az érdekel, hogy ne legyen sárga ujja és ne kapjon tüdőrákot - és hogy végre összeszedje magát és levegőt lélegezzen, ne füstöt. Dobja ki azt, aki a jelenlétében akarja elintézni bűzös testi szükségleteit s rá mer gyújtani. Hálám jeléül olyasmire vállalkozom, amit különben, aligha próbáltam volna meg: ideírom Storm 8 sorát magyarul Máma csak máma Vagyok még szép - Mi leszel holnap? Álom és kép! Ha ez a percünk (bár ez?) Egymásba hajt - (egymásnak?) Egyedül fogok Meghalni majd. ***** Mennyivel jobban fordítaná ezt Weöres Sándor! A "Lélek idézése" 438. oldalán van egy Storm verse: Erdőben. Ez(t) egyszer "visszafordítottam" (Szeretem a Ganges-játékot) (Az utolsó sorban Lénárd visszatér a "Die Himmelskönigin." változathoz. SP) Storm Heine tanonca, mint a múlt század minden német lírikusa. Csak a PRÁGAI SZÖRNY****** után pártolt el az imitatorum pecus a mestertől: IV. E kis írásban még témánkat, az Im Walde című Storm vers visszafordításának történetét sem merítettük ki. Hiányzik a Weöresnek először megküldött levél és az abban leírt változat. A gangeszezés nyugatos hagyományának történetéről nem is szólva! ******* Amit talán mégis elértünk, az Lénárd témáinak, az őt foglalkoztató számtalan tárgykör, kérdés, költő, mű egy apró kis szeletének, egy mozzanatának, egy fordítási problémának, vagy inkább visszafordítási kísérletnek a hagyaték egyes részeiből való kiemelése. Ez az apró mozzanat is megerősíti, sőt bizonyítja Lénárd állítását: "Olvasni csak magyarul és franciául érdemes."******** Az őt anyanyelvén érő lírai élmény - a Weöres fordítás hatása olyan erős, hogy költői nyelvén, németül is formát ölt, megszólal. Az erre irányuló további vizsgálódásokat kissé megelőlegezve talán megkockáztatható a tétel: Lénárd Sándor a magyar nyelv és költészet megihlette lírikus volt. Német nyelvű költészetének megértéséhez Heine hatásán túl, ez talán a kulcs. Jegyzetek: * Schmél Ferenc az UNIDO munkatársa 1997. augusztusában szakértőként járt Dél-Brazíliában, útjára elkísérte felesége, Zsuzsa asszony, aki akkori munkahelyemen, a bécsi Magyar Kulturális Intézetben (Collegium Hungaricum) a könyvárat vezette, vezeti ma is. Kérésemre átnézte a hagyaték ezen, később más hagyatékrészekkel együtt a Petőfi Irodalmi Múzeumba került részét, felkereste Andriettát is, fényképeket készített róla és a nála őrzött Lénárd könyvekről. Segítségéért hálával tartozom és azt ezúttal is megköszönöm. (SP) Az említett jegyzéket ezen írás mellékleteként közlöm. ** Ezt a szószedetet felhasználtam és részben ismertettem egy Lénárd Sándor könyvtáráról készített referátumban, amely elhangzott a PIM írók könyvtárairól szóló tanácskozásán. A többi Lénárd jegyzettel együtt átadtam a Petőfi Irodalmi Múzeum Kézirattárának, ahova később a magyar nyelvű írói hagyaték săo-pauloi része is került. *** Ezért sokat tett Varga Katalin, a Kézirattár vezetője. A hazahozatalt segítették a Brazíliában Lénárdról dokumentumfilmet forgató Kóródy Ildikó és Gálffy László, valamint Basch András főkonzul is. **** A verseket - Storm eredetijét és Weöres fordítását Lénárd már korábban kérhette Szerb Klárától, mert az november 30-án kelt levelében ezt írta: "Jaj! A Storm-verseket nem tudom most leírni, mert Irina elvitte." A kérdés ehhez csak annyi, miért volt a Weöres-fordításra (a kötet a könyvespolcán állt) és az eredeti szövegre - Weöres már 1960-ban megküldte neki - szüksége? Feltételezésem szerint a visszafordítás megküldését akarta bevezetni, annak a hatását fokozni. De az is lehet, hogy a könyv Blumenauban maradt, a levél pedig egy könyvben hevert. ***** Lied des Harfenmädchens Heute, nur heute Bin ich so schön; Morgen, ach morgen Muß alles vergehn! Nur diese Stunde Bist du noch mein; Sterben, ach sterben Soll ich allein. December 18-i válaszlevelében Szerb Klári megküldte Szász Imre Lied fordítását, párhuzamosan leírva Lénárdét is: Ma még, ma még / Máma csak máma Oly szép vagyok, / Vagyok még szép. Holnap, ó, holnap / Mi leszek holnap? Elhervadok. / Álom és kép! Már csak egy órát / Ha ez a percünk ( Bár ez a percünk) Vagy az enyém. / Egymásba hajt -( Egymásnak hajt / Egymáshoz hajt ) Magam, egymagam / Egyedül fogok Halok meg én. / Meghalni majd - A vastaggal szedett variánst valószínűleg Szerb Klári javasolja.(SP) A Maga második strófája a jobb. Az első meg Szászéban. S most megkapja a Gangeszezett eredetijét: (A Storm vers eredetije következik. SP) Én Mann-nal értek egyet, azt írja éppen erről a versről: Ez nem ércből - a legfinomabb anyagból való; és mégis mindörökre megmarad. És azt is mondja, hogy Storm lírája is arra tanít, hogy a művészet még leglágyabb, ártatlan-bensőséges formájában is torkot-fojtogató lehet… Egy nyavalyát Heine tanonc! Gondoljon az Immensee-re, a Schimmelreiterre, az Aquis submersusra! Egyébként éppen a Storm tanulmányában mondja Mann azt az örökbecset, hogy "Költőnek lenni: az inkorrektség egyetlen lehetséges életformája!" Az is tetszett, hogy a Schimmelreiterrol szólván megállapítja; a barát, a nagy "realista" Keller, biztos idegenkedett ettől a misztikától. De mit is akar, mondja Mann, "ha az ember átugrotta a kereszténységet, az azt követő felvilágosodás nem véd meg a babonától." Köszönöm szépen a fordítást, örülök, hogy sikerült ilyen "magyar" bűnözésre csábítanom, bár egy percig se higgye, hogy letettem a magyar versekről! ******* Rilke ******** Itt nyilvánvalóan Ady Endre: A Tisza-parton c. versének (Jöttem a Gangesz partjairól, /Hol álmodoztam déli veron,…) fordításáról és visszafordításá(ai)ról van szó. ********L.S.: Völgy a világ végén Bp. 1967 Magvető 193.p. Melléklet: A são pauloi magyar főkonzulátusra leadott és Lénárd Sándornak dedikált könyvek jegyzéke készítette: Schmél Ferencné 1997. augusztus 30-31-én. Karinthy Ferenc: Kék-zöld Florida Bp. 1962. Szépirodalmi Lénárdéknak nagy-nagy szeretettel, barátsággal Cini Karinthy Ferenc: Téli fürdő Bp. 1964. Szépirodalmi Lénárd Sándornak szeretettel, öleléssel Cini Karinthy Ferenc: Hátország Bp. 1965. Magvető Lénárd Sándornak a régi barátsággal, szeretettel Cini Karinthy Ferenc: Epepe Bp. 1970. Magvető Lénárd Sándort öleli Karinthy Cini Kutasi Kovács Lajos: Holtvágány München, 1959. Amerikai Magyar Kiadó Lénárd Sándornak őszinte tisztelettel és barátsággal Sao Paulo, 1964. nov. 4. Kutasi Major Ottó: Tibériási Justus Bp. 1965. Szépirodalmi Dr. Lénárd Sándornak tisztelete jeléül küldi 1966. márc. Major Ottó Molnár Antal: A zeneszerző világa Bp. 1969. Gondolat Illustrissimo autori! a.m. Nemes László: Egyetlen édes életünk Bp. 1969. Szépirodalmi Dr. Lénárd Sándornak őszinte nagyrabecsüléssel, Nemes László Budapest, 1969. okt. 14. Poszler György: Szerb Antal pályakezdése Bp. 1965. Akadémiai Exp. Szerb Antalné, Budapest, I. Batthyány u. 63. Hungary Szabolcsi Bence: A válaszút és egyéb tanulmányok Bp. 1963. Akadémiai Lénárd Sándornak emlékül régi találkozásunkra 965.X.2. Szabolcsi Bence Szerb Antal: Szerelem a palackban Bp. 1963. Magvető "Utas" legközelebb versek megjöttek, a levelek is Szerb Klári Szerb Antal: Utas és holdvilág Bp. 1937. Révai Szerb Antalné Szerb Antal: A világirodalom története Bp. 1962. Magvető Lénárd Sándornak szívbéli barátsággal. Szerb Klári 1965.V.28. Szerb Antal: A varázsló eltöri pálcáját Bp. 1961. Magvető Szerb Klári, 1965.VIII. 20. Szerb Antal: Hétköznapok és csodák Bp. é.n. Révai Szerb Klári, 1965. IX. 30. Szerb Antal: Száz vers Bp. 1957. Magvető Lénárd Sándornak - korrektúra példány! Szeretettel hűséges gépírónője: Szerb Klári. 1965.XI. 2.

[Lénárd-index] [Lénárdról] [Lénárd-szeminárium]