# 8.2. Marianne Frostig

Marianne Frostig (1906-1985)

Koncepciója különböző irányzatok ötvözete, amelyek a szenzoros és motoros funkciók szoros összefüggését, az észlelésnek és mozgásnak a pszichikus fejlődésben betöltött szerepét hangsúlyozza.

1963-ban dolgozta ki a vizuális percepció vizsgálatára alkalmas eljárását (DTVP Developmental Test of Visual Perception).

A tapasztalatok bizonyították, hogy a motoros készségek és a percepció fejlettsége alapvető szerepet játszanak a kognitív képességek kialakulásában.

A perceptuális fejlődés – így a vizuális percepció fejlődés is – nem automatikusan velünkszületett program alapján megy végbe a környezetre való tekintet nélkül, hanem azzal szoros összefüggésben. Frostig rámutat, hogy már az igen fiatal gyermekek is rendelkeznek ún. kognitív térképpel, amelyek segítik a tájékozódást, az információ feldolgozását és rendszerbe szerveződését. Azok a gyermekek, akiknek több tapasztalatszerzésre volt lehetőségük fiatalkoruktól, gyorsabban fejlesztik ki az ún. kognitív sémákat, amikor az ingerek nem egymást követve, hanem egymásba ágyazódva jelennek meg.

Célja egy olyan vizsgálati módszer és az erre épülő terápiás program kidolgozása volt, amely alkalmas a tanulási zavar diagnosztizálására és terápiás befolyásolására. A teszt, amely széles körben elterjedt, a vizuális percepció alábbi faktorainak fejlettségét méri:

- Vizuomotoros koordináció;
- Alak-háttér diszkrimináció;
- Alakkonstancia;
- Térbeli helyzet felismerése;
- Térbeli összefüggések felismerése.

Terápiás programja három fő fázisra épül:

1. Mozgásnevelés
   - A koordináció, a ritmus, az ügyesség, az erő a flexibilitás, az egyensúly, a gyorsaság, a lazítás, a légzés és a kreatív mozgások gyakorlatait foglalja magába.
2. Előkészítő program
   - A vizuális percepcióhoz szükséges alapkészségeket fejleszti, fő területei a testkép, testfogalom, testséma fejlesztése, szemfixációs gyakorlatok, lateralitást fejlesztő gyakorlatok, perceptuális konstanciát fejlesztő gyakorlatok, taktilis percepciót, hallási diszkriminációt fejlesztő gyakorlatot. Nagy hangsúlyt fektet a partnergyakorlatokra, amelyek az egymáshoz való alkalmazkodást és az egymásrautaltságot, illetve a másikért érzett felelősséget tanítják a gyermekeknek.
3. Fejlesztő program
   - Munkalapjai kezdő, közép és haladó szinten 360 különböző nehézségi fokú feladatlapon biztosítanak változatos gyakorlási lehetőséget a vizuomotoros koordináció fejlesztésére, az alak háttér felismerésére, a konstancia felismerésére, a téri irányok érzékelésére s a téri összefüggések tudatosítására.

10. ábra
Frostig játékok és füzetek

4. Speciális fejlesztő program
   - Egyedi korrekcióra szolgál, a fejlesztő program feladatait kombinálja, tartalmazzák az írás- és olvasástanulásra felkészítő gyakorlatokat.

A terápiához kapcsolódik a kiegészítő PERTRA játékcsalád, mely nemes fából készült, finoman megmunkált 450 darab elemből áll.

Marianne Frostig programját Magyarországon Gerebenné Dr. Várbíró Katalin ismertette meg és adaptálta a hazai diagnosztikai és terápiás gyakorlatban.

A tananyagra így hivatkozzon: Ambrus Attila József (szerk.): Závoti Józsefné: A fejlesztőpedagógia alapjai. Soproni Egyetem Kiadó, Sopron, 2023
A szerkesztés lezárva: 2023. április 1. | Licenc: CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!
ISBN (html) 978-963-334-476-7 | ISBN (pdf) 978-963-334-475-0 | DOI 10.35511/978-963-334-475-0