# 4.2. Tehetség irányok, melyek a kisgyermeknél korán felismerhetők

- - képzőművészeti tehetség;
  - zenei tehetség;
  - nyelvi tehetség;
  - matematikai tehetség;
  - mozgás – pszichomotoros tehetség;
  - társas, vezetői tehetség.

A hazai oktatáspolitikánk nagy hangsúlyt fektet a tehetségek felismerésére és képességeik maximális kibontakoztatására. A kiemelten tehetséges gyermekek, tanulók gondozását a rendelet szabályozza (15/2013. (II. 26.) EMMI rendelet), meghatározza az intézmények feladatát a tehetség kezelésében:

- - korai tehetség-felismerés, tehetségazonosítás, amelynek során a tehetség életkori megjelenését figyelembe kell venni;
  - a tehetséges gyermek személyiségfejlődésének támogatása, szükség esetén további megsegítésre irányítás;
  - önismereti csoport szervezése és vezetése a tehetséges gyermekek részére;
  - tanácsadás, támogatás a szülőnek;
  - konzultáció a pedagógus részére;
  - közös tehetség-tanácsadási fórum szervezése;
  - speciális tehetségprogramban való részvételre javaslat adása;
  - a tehetségazonosítás, a tehetséggondozás feladatát ellátó pszichológus szakmai kapcsolatot tart a feladat ellátási körzetében működő tehetségfejlesztő programok vezetőivel és az iskolapszichológussal, óvodapszichológussal;
  - javaslatot tesz a tanuló számára a tehetségprogramba történő bekapcsolódásra;
  - kimeneti mérések elvégzése;
  - tehetségfejlesztő műhelyek vezetői számára konzultációs lehetőség biztosítása, melyet a tehetséggondozó koordinátor lát el.

Az intézményekben tehetséggondozó koordinátort is kell alkalmazni, aki kapcsolatot tart a nevelési-oktatási intézmények iskolapszichológusaival, óvodapszichológusaival.

A tananyagra így hivatkozzon: Ambrus Attila József (szerk.): Závoti Józsefné: A fejlesztőpedagógia alapjai. Soproni Egyetem Kiadó, Sopron, 2023
A szerkesztés lezárva: 2023. április 1. | Licenc: CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!
ISBN (html) 978-963-334-476-7 | ISBN (pdf) 978-963-334-475-0 | DOI 10.35511/978-963-334-475-0