# 10.4. Az autizmus jelenségköre

A különlegesség érdekességével magyarázható, hogy az autista, az üvegbúra alatt élő, magányos, de értelmes, elvarázsolt dimenzióban élő emberke mágnesként vonzza a laikusok, a művészek érdeklődését (Esőember c. film). Az a veszélye ennek a jelenségnek, hogy a zavarból valamilyen mesés legenda alakul ki – a valódi probléma, a felelősség elodázódik.

Bleuler, Asperger, Itard a 40-es, 50-es években foglalkozik olyan betegekkel, akiknél jellemzően a ma már behatárolható autisztikus tüneteket figyelték meg, majd kutatási eredményeik alapján alkalmazták az autista kifejezést ezeknél a különleges viselkedésformáknál.

„Az autizmus szociális, kommunikációs kognitív készségek minőségi fejlődési zavara, amely az egész életen át tartó fogyatékos állapotot eredményezhet. Ez lehet igen súlyos, járulékos fogyatékosságokkal halmozott sérülés, illetve többé-kevésbé kompenzált (ritkán jól kompenzált) állapot. A súlyosan érintettek egész életen át teljes ellátásra, a jó képességűek egyénileg változó támogatásra szorulnak.”

(Autista Alapítvány)

Az autizmus leggyakoribb megnyilvánulásai a különböző képesség terén:

1. Kapcsolatzavarok
   - beleélő képesség zavar;
   - nem kér vagy szokatlan módon kér vigasztalást;
   - semmiféle vagy korlátozott utánzókészsége;
   - semmiféle vagy szokatlan szociális játékmód;
   - korlátozott csoportképesség.
2. Kommunikációs zavarok
   - korlátozott kommunikációs képesség;
   - szokatlan nonverbális kommunikáció;
   - feltűnő beszédmód;
   - feltűnő beszédtartalom, ha jól fejlett a beszédkészség, rossz, korlátozott párbeszéd;
   - a kommunikációs jellegzetességei gyakran hallássérült benyomását keltik.
3. Kényszercselekvések
   - sztereotip mozgás;
   - ugyanaz a foglalatosság gyakori ismétlése;
   - környezetváltozásra kényelmetlen érzés, ellenállás, félelem;
   - kényszerű ragaszkodás megszokott cselekvéshez;
   - korlátozott érdeklődési kör.

Mi idézi elő a fennálló jellegzetességet:

- szelektív érzékelés zavar áll fenn (nem tud összehasonlítani, viszonyítani, összefüggéseket felismerni, elvonatkoztatni);
- túl szelektíven reagál az érzékelő mechanizmus, szűk látókörű, csak egyetlen apró részletet regisztrál, de azt rendkívül pontosan;
- a szűkített érzékelés miatt az utánzás kimarad, amely a szocializációt negatívan befolyásolja;
- a kommunikációs jellegzetességei gyakran hallássérült benyomását keltik

Gyakoriság

- 10.000 főre jut 4-5 autista (fiúknál 3-4-szer gyakoribb);
- a szülők magasabb intellektusúak.

Kiváltó okok (multikauzált = sokféle, összetett oki tényezők)

- biokémiai;
- szervi okok;
- cerebrál-organikus;
- genetikai (kromoszóma elváltozás);
- másodpszichés megterhelés.

Terápia (minden gyermeknél egyedi sajátosságok határozzák meg a módszert)

- A siker a terapeuta személyéhez kötött.
- Alapkoncepció: nem követelünk, megkeressük számára a sikeres utat!

Leghatékonyabbnak: a PECS-t (Picture Exchange Communication System) (Képcserés kommunikációs rendszer, Dr. Andrew S. Bondy – Lori Frost),

A PECS fő célja:

- hatékony kommunikáció alakuljon ki az autista és az őt körülvevő világ között.
- Hogy ez sikerülhessen, előre meghatározott gyakorlatokat kell végezni, de természetesen a mindennapi életben adódó helyzetekből is sok hasznot lehet húzni.
- kommunikáció reményében a rendszert úgy építették föl, hogy a gyerekek gyorsan megtanuljanak mások felé fordulni, és maguk kezdeményezzenek.

Kezelési próbálkozások

- szenzomotorikus (mozgásos, tapintásos érzékelés, szenzoros integrációs ter.);
- szimptoma orientál (jellemző viselkedéséből indul ki, ehhez igazít);
- pszichoanalitikus (kapcsolatorientált);
- átfogó (kapcsolatorientált, differenciáló);
- nonverbális kommunikáció (gesztus, zene, tánc, lovaglás, állat, bohós élményeket használja fel);
- audio-szenzorikus (anya hangját a méhen belüli hanghoz hasonlóvá teszik, vagy Mozart-zenét hallgat);
- biokémiai (gyógyszeres) terápia.

Az autizmus a legnagyobb százalékban értelmi sérüléssel jár. A tapasztalatok szerint többnyire autisztikus tüneteket mutató értelmileg érintett gyermekek vannak nagyobb százalékban.

A tananyagra így hivatkozzon: Ambrus Attila József (szerk.): Závoti Józsefné: A fejlesztőpedagógia alapjai. Soproni Egyetem Kiadó, Sopron, 2023
A szerkesztés lezárva: 2023. április 1. | Licenc: CC BY-NC-ND 4.0, Nevezd meg! – Ne add el! – Ne változtasd!
ISBN (html) 978-963-334-476-7 | ISBN (pdf) 978-963-334-475-0 | DOI 10.35511/978-963-334-475-0